Ovidiuksen asennoituminen naiseen elegisen Amores-runoteoksen 1. ja 3. kirjan runoissa
Authors
Date
2020Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Suvultaan ylhäisimpien roomalaisnaisten asema yhteiskunnassa ja politiikassa ei koskaan ollut vailla merkitystä, sillä heidän vanhempiensa järjestämät avioliitot lujittivat suursukujen voimakkaita liittoja. Tämä ylhäisö oli kolmannella ja toisella vuosisadalla eaa. ollut Rooman politiikan ja julkisen elämän varsinaisena pohjana. Tasavallan viimeisinä 50 vuotena naisen asema Rooman yhteiskunnassa oli jo muuttunut uudenlaiseksi: politiikassa nainen toimi kulisseissa ja harrastukset ulottuivat kodin ulkopuolelle.
Tämä tutkielma keskittyy Ovidiuksen (43 eaa. - 17/18 jaa.) suhtautumiseen naiseen elegisen Amores-teoksen 1. ja 3. kirjan runojen valossa sekä ajallisessa että paikallisessa kontekstissaan. Johdannon katsaus alkaen Kreikasta elegian synnystä noin vuodesta 650 eaa. seuraa sen kulkua Roomaan latinankielisille kirjoittajille aina Ovidiuksen aikaan saakka. Esittelen Ovidiuksen elämänkaaren ja tuotannon. Amores-runoteoksen käsikirjoitustradition esittelyn myötä siirryn runojen sanomaan ja poimin myös tyylillisiä seikkoja varsinaisten teemojen sisällä.
Esitän Ovidiuksen suhtautumisen naiseen viiden eri osa-alueen kautta: uskollisuuden, mustasukkaisuuden, naiseen kohdistuvan väkivallan, lahjojen antamisen rakastetulle ja ulkonäköseikkojen kautta. Ovidius syntyi sukupolveen, joka halusi vapautua aikaisempien sukupolvien konventioista. Se tarkoitti asenne- ja arvomaailman muutosta, ja tämä taas heijastui asennoitumisessa naiseen. Ovidiuksen edeltäjien, Propertiuksen ja Tibulluksen, suhtautumisessa naiseen on olennainen asenne-ero verrattuna Ovidiuksen suhtautumiseen, vaikka Ovidius seuraakin edeltäjiensä tyyliä monelta osin. Siinä missä Propertius ja Tibullus halusivat omistaa rakastajattarensa, ylpeillä omistamisellaan ja pitää hänet aina lähellään kuin arvokkaan esineen, Ovidius oli kykeneväinen asettumaan rakastamansa naisen asemaan ja ikään kuin katsomaan hänen silmillään. Ajassa, jossa rakastajattareen suhtauduttiin imartelevalla ihailulla, palavalla halulla sekä ylevämielisillä uhrauksilla, Ovidiuksen kiintymyksen osoittaminen, epäitsekäs ystävällisyys, ymmärtäväisyys ja huomaavaisuus olivat kokonaan uusia elementtejä. Humaaniutensa myötä Ovidius jätti taakseen antiikin sellaisena kuin me sen tunnemme ja asteli aivan uutta modernimpaa polkuaan ollen näin ikään kuin kahden maailman välissä.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Keywords
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [28992]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Eeppinen vertaus runoelmassa Ilias Latina
Sipola, Tuomo (2020)Tässä maisterintutkielmassa käsittelen antiikin kirjallisuuteen kuuluvaa latinankielistä runoelmaa Ilias Latina. Se on ilmeisesti opetuskäyttöön tarkoitettu 1070 heksametrisäkeestä koostuva lyhennelmä Homeroksen Ilias-eepoksesta. ... -
Ruumiinkokemusten eettisiä avauksia : myyttien uudelleenkirjoitukset Saila Susiluodon ja Sirpa Kyyrösen runoissa
Halonen, Minna (2015)Tarkastelen pro gradu -tutkielmassani lähiluvun keinoin, millaisia naisruumiinkokemuksia Saila Susiluodon Siivekkäät ja Hännäkkäät (2001) ja Sirpa Kyyrösen Naispatsaita (2010)-runokokoelmista on luettavissa. Molemmissa ... -
"Siveys on elämän perustus" : Suomen Kotikasvatusyhdistyksen vaikutuspyrkimykset 1920-luvun siveyskasvatusoppaissa
Virtanen, Ella (2021)Kandidaatintutkielmassani tutkin sitä, millä tavoin Suomen Kotikasvatusyhdistys pyrki 1920-luvun nuorille ja heidän vanhemmilleen suunnatuissa siveyskasvatusteoksissa vaikuttamaan ja vetoamaan ydinperheen arvoihin ja sitä ... -
Kiinan keisarin palatsinaiset Zhou Fangin kuvaamana Tang-dynastian taiteessa
Torittu, Jade (2021)Tutkielmassa analysoidaan Zhou Fangin taideteoksia Tang-dynastian ylhäisönaisista. Tutkielmassa selvitetään taideteosten kautta naisen asemaa palatsissa. Tarkastelu tehdään aikalaisen taiteilijan Zhou Fangin teosten kautta ... -
Väinämöisen viitta Suomi-neidon harteilla : kanteleen sukupuolileima
Ojanperä, Maria (2020)Tutkielmani lähtökohtana on kanteleensoittajien sukupuolijakautuman vinoutuminen, mikä on huomattu kanteleensoitonopettajien keskuudessa, ja joka on ollut vuosien varrella havaittavissa toistuvasti myös omassa työssäni ...