Pankkisääntelyn kiristymisen vaikutus pääomarakenteeseen ja likviditeettiin
Authors
Date
2020Access restrictions
The author has not given permission to make the work publicly available electronically. Therefore the material can be read only at the archival workstation at Jyväskylä University Library (https://kirjasto.jyu.fi/en/workspaces/facilities).
Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Tutkielmassa tarkastellaan pankkisääntelyä ja sen kiristymistä sekä kiristymisen vaikutusta pankkien pääomarakenteisiin ja likviditeettiin. Vuosien 2007–2009 finanssikriisi oli koko maailmantalouden suurin kriisi suurten lamavuosien jälkeen ja sen myötä huoli pankkien vakavaraisuudesta lisääntyi. Pankkien konkurssien ehkäisemiseksi on Kansainvälisen järjestelypankki BIS:n yhteydessä toimiva Baselin pankkivalvontakomitea (Basel Committee on Banking Supervision) luonut ja kehittänyt pankkeja koskevia vakavaraisuussäännöksiä laatimalla kolme kansainvälistä pankkien vakavaraisuusvaatimusta eli Basel-säännökset: Basel I, II ja III. Basel I ja II on laadittu ennen finanssikriisiä ja Basel III finanssikriisin seurauksena. Finanssikriisin myötä yhtenäinen eurooppalainen sääntely ja valvonta ovat lisääntyneet. Vaikka kaikkia Basel III -säännöksiä ei edes ollut vielä otettu käyttöön, oli tekeillä jo uusi ”Basel IV” -säännöstö.
Tutkielman teoriaosassa keskitytään pankkien sääntelyyn, sen kiristymiseen ja vaikutukseen pankkien pääomarakenteeseen ja likviditeettiin erityisesti Basel III -säännöstön mukanaan tuoman kiristymisen kautta. Kirjallisuudessa olevat tutkimustulokset ovat ristiriitaisia. Joidenkin mukaan sääntely vaikuttaa positiivisesti ja joidenkin mukaan negatiivisesti pankkien toimintaan.
Tutkielman case-osassa perehdytään kahden eteläpohjalaisen pankin pääomarakenteeseen ja likviditeettiin yli kymmenen vuoden tilinpäätöstietojen ja asiantuntijoilta saatujen vastausten perusteella. Tilinpäätöstietoja tutkitaan vuodesta 2005 vuoteen 2018. Tutkimuksessa on tarkasteltu, kuinka pankkisääntely on kiristynyt ja kuinka kiristyminen on vaikuttanut pankkien pääomarakenteisiin ja likviditeetteihin.
Case-pankkien vakavaraisuuden voidaan niin tilinpäätöstietojen kuin asiantuntijoiden lausuntojen perusteella todeta olleen korkealla vuosien 2005 ja 2018 välillä eikä pankkisääntelyn mukanaan tuomat pääoma- ja likviditeettivaatimukset ole vaikuttanut merkittävästi niiden pääomarakenteisiin eikä likviditeetteihin. Suupohjan Osuuspankissa aiempi instrumentti ”lisäosuuspääoma” on menettämässä asemaansa ja tilalle on kehitetty uusi instrumentti POP osuus. Vakavaraisuusvaatimukset eivät näillä näkymin ole case-pankeissa suuresti vaikuttamassa niiden pääoma- ja likviditeettitilanteeseen, koska vakavaraisuuspääoma on varsin hyvällä tasolla.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [28992]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Pankin pääomarakenne ja varainhankinta nykyisessä ja tulevassa pankkisääntelyssä
Harhala, Samppa (2017)Tämä tutkielma kokoaa yhteen pankkeja nykyisin velvoittavat pääomien määrään ja maksuvalmiuteen sekä rahoitukseen liittyvät sääntelyt. Tutkielman tavoitteena on saada vastaus kysymykseen: Miten pankin tulee huomioida ... -
The relationship between credit ratings and asset liquidity : Evidence from Western European banks
Meriläinen Jari-Mikko; Junttila, Juha (Elsevier, 2020)This study examines the role of asset liquidity in Western European banks’ credit rating downgrades and upgrades over the 2005–2017 period. The results suggest that changes in bank credit ratings have been more favorable ... -
Euroopan pankkisektorilla toteutetun yrityskaupan vaikutus ostavan osapuolen osakekurssiin
Oikarinen, Jaakko (2018)Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää yrityskauppojen lyhytaikaisia vaikutuksia niissä ostavina osapuolina olevien yhtiöiden osakekursseihin. Tutkimus on rajattu koskemaan vuosina 2009-2017 tehtyjä yritysostoja, ... -
Negatiivisen korkotason vaikutus pankkien kannattavuuteen Euroopassa
Kuisma, Anna-Maria (2020)Euroopan keskuspankin (EKP) tehtävänä on kansantalouden elvytys negatiivisen korkotason avulla, sillä sen uskotaan lisäävän yritysten ja kuluttajien rahan käyttöä. Negatiivinen korkotaso on varjostanut eurooppalaisten ... -
Finanssialan murroksen vaikutus pankkien IT-strategiaan
Naukkarinen, Esa (2019)Finanssialan murrosta vie eteenpäin kolme tekijää. Ensimmäinen näistä on Euroopan Unionin toinen maksupalveludirektiivi (PSD2). Se pakottaa pankit avaamaan maksamisen rajapinnat kolmansille osapuolille. Toinen murrosta ...