Kolorismin voima : Rafael Wardin taiteen ja kuvallisen ajattelun taustatekijöitä
Taidemaalari Rafael Wardi (s. 1928) tunnetaan parhaiten koloristisista maalauksistaan ja keltaisesta väristään.
Hänet muistetaan myös sairauden ja vanhuuden esiin nostamisesta 1990-luvun lopulla sekä muotokuvaperinteen
rikkomisesta presidentti Tarja Halosen muotokuvalla vuonna 2002. Selvitän pro gradussani Rafael Wardin
taiteellisia lähtökohtia ja henkistä taustaa sekä tarkastelen hänen taiteensa kehitykseen vaikuttaneita asioita. Asetan
Wardin hänen oman aikansa historialliseen ja kulttuuriseen kontekstiin. Tutkin hänen kotitaustaansa,
opiskeluaikaansa matkoineen sekä 1940-50 -lukujen modernismin merkitystä Wardin taiteelle. Kartoitan myös
juutalaisen kulttuurin perinnön vaikutusta hänen tyylinsä ja töidensä sisällön syntyyn. Tärkeimpänä
tutkimusaineistona ovat olleet Wardin maalaukset koko hänen uransa ajalta. Lähteinä olen käyttänyt aikalaisten
kriitikkojen kirjoituksia, näyttelyluetteloita, Wardista kirjoitettuja kirjoja, hänen omia tekstejään sekä modernismiin
ja juutalaisuuteen liittyvää kirjallisuutta.
Varsinainen modernismi saapui Suomeen abstraktina taiteena 1940-luvun lopulla, ensin lähinnä konkretismin
muodossa. Ranskalaistyylisestä maisema- ja asetelmamaalauksesta muodostui Suomen taiteeseen sotien jälkeen
toinen modernistinen suunta, jolle oli tyypillistä puoliabstrakti ilmaisu sekä lyyrinen värienkäyttö. Maire
Gullichsen teki suomalaisen modernin taiteen hyväksi merkittävän työn. Hän perusti Helsinkiin Pariisin mallin
mukaisen Vapaan taidekoulun vuonna 1935, jossa Wardi opiskeli vuosina 1947-48. Wardi on Suomen taidetta
uudistaneen modernismin kasvattama, Vapaa taidekoulu antoi hänelle värit sekä formalistisen idean. Wardi poimi
modernismista asioita – kuten ei- luontoa jäljittelevän ilmaisun – joita hän käytti välineinä saadakseen tuotua esiin
oman sanottavansa. Postmodernit suuntaukset kuten uusekspressionismi eivät ole vuosikymmenten saatossa
vaikuttaneet Wardin taiteeseen. Hän on yhä modernisti ja se näkyy hänen töidensä kolorismissa sekä abstraktiin
ilmaisuun perustuvassa sommittelussaan.
Wardi on lähtöisin juutalaisesta perheestä. Kaksi vanhaa sukua, isän puolen venäjänjuutalainen sekä äidin perheen
edustama baltialainen hasidistinen perinne loivat Wardin lapsuudenkotiin vahvan ortodoksijuutalaisuuden ja
moninaisuuden tradition. Aikuisena Wardi ei ole ollut tapoja noudattava uskovainen, mutta juutalalaiset arvot
elävät ja tulevat esiin hänen taiteessaan erityisenä valona, ekspressiivisyytenä, omaleimaisena mielikuvituksena
sekä kokonaisvaltaisena suhtautumisena ympäröivään maailmaan – eräänlaisena sosiaalisena myötätuntona.
Juutalaisuus on antanut hänen taiteeseensa hengen, sisällön. Wardin työskentelyssä on olennaista tunteiden ilmaisu,
hän rakentaa niiden herkkyyden, voiman ja dynamiikan valosta ja väreistä. Wardin kolorismiin ei ole kuitenkaan
riittänyt pelkkä tunne, tueksi on tarvittu tieto ja välineet; taiteen pitkä historia ja modernismi.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [28992]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Käsitettävä taidehistoria : kuvalähtöinen malli taidehistorian opetukseen kuvallisen ilmaisun ammatillisessa perustutkinnossa
Martikainen, Jari (Jyväskylän yliopisto, 2011) -
Mark Rothkon ei-esittävän taiteen henkisiä ja myyttisiä merkitystasoja ja niiden taustatekijöitä
Laukkanen, Jyrki (2000) -
Postmetafyysisen ajattelun musta kirja
Backman, Jussi (Eurooppalaisen filosofian seura ry, 2015)Martin Heideggerin hiljattain ilmestyneiden ajattelupäiväkirjojen, niin sanottujen mustien vihkojen, neljä ensimmäistä nidettä vuosilta 1931–1948 valottavat uudella tavalla hänen ”olemishistoriallista” tulkintaansa ... -
Oppilaan ajattelun taidot kuvataiteessa alakoulun vuoden 2014 Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa
Rantanen, Terhi (2023)Tavoitteeni tässä tutkielmassa on selvittää, miten kriittinen, luova ja huolehtiva ajattelu näkyvät kuvataiteessa vuosiluokilla 1–6 Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa 2014. Tutkielman teoria nojaa Matthew Lipmanin ...