Matalan energiansaatavuuden merkkien esiintyvyys ja yhteys lisääntymistoimintoihin kansallisen ja kansainvälisen tason miesurheilijoilla
Authors
Date
2022Access restrictions
The author has not given permission to make the work publicly available electronically. Therefore the material can be read only at the archival workstation at Jyväskylä University Library (https://kirjasto.jyu.fi/collections/archival-workstation).
Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Johdanto: Suhteellinen energiavaje urheilussa (RED-S) on yleinen ongelma sekä nais- että
miesurheilijoilla. Tarve miesten RED-S:n tunnistamiseen tarkoitetulle työkalulle on ollut esillä
jo vuosia. Lisääntymistoimintojen ja seksuaalisen halukkuuden on aiemmissa tutkimuksissa
osoitettu olevan yhteydessä erityisesti kestävyysurheiluun ja matalaan energiansaatavuuteen ja
madaltuneen seksuaalisen halukkuuden ja/tai vähentyneen aamuerektioiden määrän onkin eh dotettu voivan olla yksi merkittävä, miesurheilijoiden RED-Siä ennustava ja havaittava merkki.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää matalan energiansaatavuuden (RED-S) merk kien esiintyvyyden yhteyttä seerumin testosteronipitoisuuteen ja lisääntymistoimintoihin kan sainvälisen ja kansallisen tason miesurheilijoilta osana suhteellinen energiavaje urheilussa -tut kimusta (NoREDS).
Menetelmät. Tutkimus tehtiin osana suhteellinen energiavaje urheilussa (NoREDS) -tutki musta. Tutkimukseen otettiin mukaan yhteensä 64 kansallisella tai kansainvälisellä tasolla kilpailevaa huippu-urheilijaa. Tutkittavat rekrytoitiin maastohiihdon, mäkihypyn, yhdistetyn,
triathlonin, kestävyysjuoksun tai suunnistuksen maajoukkueista tai vastaavista harjoitteluryh mistä. Tutkittavia seurattiin neljän vuorokauden jaksona kaksi kertaa yhden harjoitteluvuoden
aikana (mittauspiste 1. peruskuntokauden alussa, mittauspiste 2. kilpailuun valmistavan kauden
lopussa). Mittauspäiviin kuului pituuden, painon ja kehonkoostumuksen ja luun mineraalitiheyden (DXA), hormonipitoisuudet paastoverinäytteistä (testosteroni, kortisoli, T3, triglyseridit),
lepoaineenvaihdunnan (epäsuora kalorimetria) ja verenpaineen (arteriografi) mittaukset. Lepoenergiankulutus määritettiin Cunninghamin (1980) laskukaavalla. Tutkittavat jaettiin kahteen ryhmään matalan energiansaatavuuden merkkien esiintymisen perusteella Stenqvistiä ym.
(2021) ja Heikuraa ym. (2018) mukaillen siten, että Alle 2,1 pistettä saaneet koehenkilöt asetettiin ei-REDS-ryhmään (ryhmä 1) ja yli 2,1 pistettä saaneet REDS-ryhmään (ryhmä 2). Seksuaalisen halukkuuden ja aamuerektioiden mittaamiseen käytettiin neliosaista, ADAM-Q-kyselystä modifioitua kysymyspatteristoa. Yhdestä kysymyksestä maksimipistemäärä oli neljä
pistettä (4), minimi yksi piste (1). Suurempi pistemäärä indikoi matalampaa seksuaalista halukkuutta/vähentynyttä aamuerektioiden määrää. Normaalijakautuneet muuttujat analysoitiin t-testin ja Pearsonin korrelaatiokertoimen avulla. Muuttujille, jotka eivät olleet normaalijakautuneita, käytettiin Spearmanin korrelaatiokertointa. Tilastollisen merkitsevyyden rajaksi määritettiin p<0.05.
Tulokset. REDS ja ei-REDS ryhmien välillä havaittiin tilastollisesti merkitsevä ero testosteronipitoisuuksissa, (t(60)=2,369, p=0,21), mutta ei libidopisteissä t(62)=1,473, p=1,182). REDS-pisteiden ja testosteronipitoisuuksien välillä havaittiin tilastollisesti erittäin merkitsevä negatiivinen yhteys (r = -,331, n = 64, p = ,009), kun taas REDS-pisteiden ja libidopisteiden välillä ei
havaittu tilastollisesti merkitsevää yhteyttä (r = ,052, n = 63, p = ,716)
Pohdinta ja johtopäätökset. Erot ryhmien välillä testosteronipitoisuuksissa sekä REDS-pisteiden ja testosteronipitoisuuksien välillä olivat odotettuja. Matalaan energiansaatavuuteen
liittyvien fysiologisten merkkien määrä on yhteydessä testosteronipitoisuuksiin huippu-urheilevilla miehillä ja REDS-ryhmällä, joilla merkkejä esiintyi enemmän, testosteronipitoisuudet
olivat matalampia kuin niillä ei-REDS, joilla merkkejä esiintyi vain vähän tai ei ollenkaan.
Matalan energiansaatavuuden merkkien määrä ei kuitenkaan ollut yhteydessä seksuaaliseen
halukkuuteen, eikä seksuaalinen halukkuus eronnut ryhmien 1 ja 2 välillä.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Metadata
Show full item recordCollections
- Kandidaatintutkielmat [5273]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Suomalaisen yleisurheilijan polku maajoukkuetason urheilijaksi ja valmentautuminen kansainvälisen tason saavuttamisen kannalta : tarkastelussa vuosien 2018–2020 maajoukkueurheilijat
Jaatinen, Janina (2023)Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää suomalaisten yleisurheilijoiden polkuja maajoukkuetason urheilijoiksi, tarkastella heidän valmentautumistaan sekä valmentautumisen mahdollistajia ja haasteita kansainvälisen ... -
Matalan energiansaatavuuden ja kilpirauhashormonien yhteydet naisurheilijoilla
Virtanen, Janna (2023)Johdanto. Matalan energiansaatavuuden tilassa harjoituksen jälkeen elimistölle jäljelle jäävä energia on liian niukka takaamaan optimaalisen aineenvaihdunnan ja terveyden ylläpidon. Elimistö alkaa säädellä kulutustaan ja ... -
Matalan energiansaatavuuden yhteys naispalloilijoiden suorituskykyyn, kehonkoostumukseen ja hormonitoimintaan
Sulonen, Emmi (2023)Johdanto. Suuren energiankulutuksen vuoksi etenkin urheilijoiden tulee kiinnittää huomiota riittävään energiansaantiin. Naisurheilijoilla päivittäisen energiansaatavuuden on havaittu jäävän keskimäärin alle 30 kcal/kg FFM, ... -
Suomalaisten miesjääkiekkoilijoiden harjoittelutaustan yhteys aikuisiän urheilumenestykseen
Hautamaa, Jan-Markus; Venäläinen, Otto (2022)Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää suomalaisten miesjääkiekkoilijoiden harjoittelutaustan yhteyttä aikuisiän menestykseen. Tutkimusta ammattiurheilijoiden harjoittelutaustan yhteydestä myöhempään menestykseen ... -
Mistä onnistunut urheilijan kaksoisura koostuu? : katsaus suomalaiseen kaksoisurajärjestelmään sekä kaksoisuran menestystekijöihin
Niskajärvi, Jarkko (2023)Tämän tutkielman tarkoituksena on esitellä suomalaista kaksoisurajärjestelmää sekä tarkastella onnistuneen kaksoisuran menestystekijöitä kotimaisen ja kansainvälisen tutkimuskirjallisuuden perusteella. Tutkielman pääpaino ...