Des « fleuves impassibles » aux « cieux délirants » : les expressions métaphoriques du « Bateau ivre » et leurs traductions en finnois
Tekijät
Päivämäärä
2020Tekijänoikeudet
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Tutkimuksen aiheena on lyriikalle ominainen kuvailmaisun keino, metafora: työssä tarkastellaan ranskalaisessa runossa esiintyviä metaforisia ilmauksia ja niiden suomenkielisiä käännösratkaisuja. Tutkimusaineistona on Arthur Rimbaud’n satasäkeinen runo ”Le Bateau ivre” (julkaisuvuosi 1883) ja Einari Aaltosen siitä tekemä suomennos ”Juopunut pursi” (2012). Tavoitteena oli selvittää, missä määrin ja missä muodoissa metafora esiintyy alkukielisessä tekstissä ja miten kääntäjä on käsitellyt metaforia suomenkielistä lukijaa varten. Luonteeltaan tutkimus on sekä deskriptiivinen että kontrastiivinen: toisaalta kuvaillaan alkutekstiä sinällään, toisaalta käännöstä verrataan alkutekstiin.
Metaforisten ilmausten tulkinnanvaraisuuden vuoksi analyysin lähtökohdaksi asetettiin metaforan määritelmä. Alkutekstistä poimittiin ilmaukset, jotka olivat sijoitettavissa johonkin kuudesta merkityksen siirtoa (ilmiöiden uudelleenkategorisointia) kuvaavasta luokasta: konkretisointi (abstraktista konkreettinen), abstrahointi (konkreettisesta abstrakti), personifikaatio (ihmismäistäminen), animalisaatio (eläimellistäminen), naturalisaatio (luonnollistaminen) ja reifikaatio (esineellistäminen). Koska kyseessä on allegoriseksi tulkittu runo, jossa juopunut pursi edustaa runoilijaa ja meri absintin lailla juovuttavaa runoa ja vapautta, rajattiin runon minään ja veden väreihin viittaavat metaforat pois. Valintakriteereihin kuului myös, että ilmauksessa ei ollut minkään muun kielikuvan, kuten hyperbolan eli liioittelun, tunnusmerkkejä. Lisäksi painotettiin metaforien ”runollisuutta” eli omaperäisyyttä ja yllätyksellisyyttä, joten tavanomaisiksi katsotut metaforat karsittiin joukosta.
Käännösanalyysissä sovellettiin Van den Broeckin esittämää kolmiluokkaista mallia metaforien käännösratkaisuille: 1) tarkka käännös samaa metaforaa käyttäen (translation ”sensu stricto”), 2) korvaava käännös toista metaforaa käyttäen (substitution) ja 3) parafraasi, joka säilyttää merkityssisällön olematta metafora (paraphrase). Lisäksi muina mahdollisina ratkaisuina huomioitiin sisällöllisesti epätarkka käännös ja kääntämättä jättäminen.
Rajausten jälkeen alkutekstistä erottui 28 metaforaa, joista yli puolet oli personifikaatioita: tavallisimmin ihmismäisiä ominaisuuksia oli liitetty luontoon kuuluviin ilmiöihin. Valtaosassa ilmauksista (noin 2/3) kääntäjä oli päätynyt tarkkaan käännökseen. Korvaavan metaforan ja parafraasin käyttöä sekä sisällöllisesti epätarkkoja käännösratkaisuja esiintyi suhteellisen vähän.
Tulosten kannalta on huomattava metaforan ja muiden kielikuvien tunnistamisen haasteellisuus ja monitulkintaisuus. Erityisesti runokuvat voivat erikoisuutensa vuoksi saada vaihtelevia tulkintoja lukijasta riippuen. Tässä tutkimuksessa subjektiivisuuden ongelmaa pyrittiin hallitsemaan metaforisille ilmauksille asetetuilla valintakriteereillä, eivätkä tulokset siten anna täyttä kuvaa ”Le Bateau ivren” metaforien runsaudesta.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Kandidaatintutkielmat [5273]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Analyse des stratégies de traduction utilisées pour traduire du français au finnois des métaphores du poème Le Cimetière Marin
Vetämäjärvi, Elias (2024)Tämän tutkielman tarkoituksena on tutustua tärkeän kuvakielisen kerronnan keinon, metaforan, kääntämisen strategioihin. Aineistona toimii Paul Valéryn runo Le Cimetière Marin ja sen suomenkielinen Lauri Viljasen vuonna ... -
Emploi et équivalence des formes d'adresse dans le roman finnois Puhdistus et sa traduction française Purge
Grönholm, Tanja (2012)Vaikka kielillä olisi samoja puhuttelun piirteitä, kuten esimerkiksi teitittely ja sinuttelu, puhuttelumuotojen kääntäminen toiselle kielelle voi olla vaikeaa johtuen lähtö- ja kohdekulttuurin puhuttelukäytänteiden ... -
Le rôle des comparaisons et de leurs traductions en finnois du point de vue pragmatique dans Le Petit Prince d’Antoine de Saint-Exupéry
Lassila, Niina Annika (2022)Tutkimuksessa pyritään selvittämään, miten ranskankieliset kielikuvalliset vertaukset toimivat Antoine de Saint-Exupéryn kirjoittamassa Le Petit Prince-kirjassa sekä, ovatko niiden toiminnot samat Irma Packalénin suomentamassa ... -
Les comparaisons dans Le Petit Prince et leurs traductions en finnois : comment la traductrice a-t-elle choisi de traduire les comparaisons ?
Lassila, Niina Annika (2021)Tutkielmassa verrataan Antoine de Saint-Exupéryn kirjoittaman Le Petit Prince-teoksen kielikuvallisia vertauksia vastaaviin suomenkielisiin, Irma Packalénin kääntämän Pikku Prinssin sisältämiin vertauksiin. Tavoitteena on ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.