Lukiolaisten masentuneisuus ja vanhempien työllisyystilanne : Uudenmaan ja Pohjanmaan maakuntien suomen- ja ruotsinkielisten lukioiden opiskelijoiden vertailua
Kangas, E., Tynjälä, J., Välimaa, R., & Kivimäki, H. (2017). Lukiolaisten masentuneisuus ja vanhempien työllisyystilanne : Uudenmaan ja Pohjanmaan maakuntien suomen- ja ruotsinkielisten lukioiden opiskelijoiden vertailua. Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehti, 54(2), 90-103. https://doi.org/10.23990/sa.63651
Julkaistu sarjassa
Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehtiPäivämäärä
2017Tekijänoikeudet
© Kangas & Sosiaalilääketieteen Yhdistys ry, 2017.
Suomessa väestöryhmien väliset hyvinvointierot ovat suuria. Tutkimuksissa on raportoitu esimerkiksi
alueellisia, sosioekonomisten ryhmien välisiä ja suomen- ja ruotsinkielisen kieliryhmän välisiä
hyvinvointieroja. Nämä erot näkyvät myös lasten ja nuorten terveydessä ja hyvinvoinnissa.
Tässä tutkimuksessa analysoitiin, vaihteleeko Uudenmaan ja Pohjanmaan lukiolaisten
masentuneisuuden yleisyys lukion opetuskielen, sukupuolen, maakunnan ja vanhempien
työllisyystilanteen suhteen. Aineistona olivat vuosina 2010 ja 2011 Kouluterveyskyselyihin
(Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) vastanneet Uudenmaan ja Pohjanmaan alueilla sijaitsevien
lukioiden oppilaat (n=3974). Masentuneisuutta mitattiin Kouluterveyskyselyyn sisältyvällä
Beckin lyhyen mielialakyselyn suomalaisella versiolla, joka mittaa vastaajan itse arvioimaa
masennusoireilua.
Uudenmaan ja Pohjanmaan lukiolaisista 11 %:lla oli keskivaikeaa tai vaikeaa masentuneisuutta.
Kieliryhmien välinen ero masentuneisuuden esiintyvyydessä ilmeni ainoastaan Uudellamaalla, jossa
keskivaikea tai vaikea masentuneisuus oli suomenkielisten lukioiden opiskelijoilla yleisempää kuin
ruotsinkielisten lukioiden opiskelijoilla.
Keskeisin tulos oli se, että suomenkielisten lukioiden opiskelijoilla vanhempien työttömyys
tai pakkoloma lisäsivät selvästi keskivaikean tai vaikean masentuneisuuden riskiä. Jos toinen
vanhemmista oli työttömänä tai pakkolomalla, masentuneisuuden todennäköisyys oli kaksin
kertainen (Ristitulosuhde OR = 2,04; 95 % luottamusväli 1,52–2,74) ja jos molemmat
vanhemmista olivat työttömänä tai pakkolomalla, masentuneisuuden todennäköisyys oli yli
viisin kertainen (Ristitulosuhde OR = 5,10; 95 % luottamusväli 2,88–9,03) verrattuna
lukiolaisiin, joiden vanhemmilla ei ollut työttömyyttä tai pakkolomia. Ruotsinkielisten lukioiden
opiskelijoilla vanhempien työttömyys tai pakkoloma ei ollut yhteydessä keskivaikean tai vaikean
masentuneisuuden riskiin.
Voidaan pohtia, miksi suomenkielisen ja ruotsinkielisen kieliryhmän välillä on eroja
tarkasteltaessa lukiolaisten masentuneisuutta vanhempien työttömyyden tai pakkolomien suhteen.
Voidaanko tätä eroa selittää esimerkiksi muuttoliikkeen vaikutuksen tai perheiden taloudellisen
toimeentulon kautta.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Julkaisija
Sosiaalilääketieteen Yhdistys ryISSN Hae Julkaisufoorumista
0355-5097Asiasanat
Julkaisu tutkimustietojärjestelmässä
https://converis.jyu.fi/converis/portal/detail/Publication/27034070
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Liikuntatieteiden tiedekunta [3048]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Lukiolaisten masentuneisuus, koettu avuntarve, tyytyväisyys opiskeluterveydenhuoltoon ja sen käyttö : Uudenmaan ja Pohjanmaan maakuntien, suomen- ja ruotsinkielisten kieliryhmien ja sukupuolten vertailua
Kangas, Elina (2011)Lukiolaisten masentuneisuus, koettu avuntarve, tyytyväisyys opiskeluterveydenhuoltoon ja sen käyttö - Uudenmaan ja Pohjanmaan maakuntien, suomen- ja ruotsinkielisten kieliryhmien ja sukupuolten vertailua Elina ... -
Vanhempien luoman kasvuympäristön yhteys toisen asteen opiskelijoiden fyysiseen aktiivisuuteen ja liikuntaan
Hökkä, Josefiina; Lappalainen, Antti (2024)Fyysinen aktiivisuus on merkittävä tekijä toisen asteen opiskelijoiden kokonaisvaltaisessa hyvinvoinnissa. Vanhemmat ovat luomassa ympäristöä, jossa nuori kasvaa ja heidän merkityksensä nuoren elämään on suuri. Tässä ... -
Hälsotrender bland elever i svensk- och finskspråkiga grundskolor 1994-2014 : WHO:s skolelevsstudie (HBSC-Study)
Simonsen, Nina; Roos, Eva; Suominen, Sakari; Laakso, Mari; Lehto, Elviira; Villberg, Jari; Tynjälä, Jorma; Välimaa, Raili; Ojala, Kristiina; Kannas, Lasse (Samfundet Folkhälsan, 2016)WHO:s skolelevsstudie (Health Behavior in School-aged Children (HBSC) Study) är internationellt en av de mest omfattande, långvariga och betydelsefulla undersökningarna om levnadsvanor bland skolungdomar. Undersökningen ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.