Päätöksenteon ulkopuolella : oppilaskuntatoiminta Jyväskylän alakouluissa
Päivämäärä
2013Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää Jyväskylän alakoulujen oppilaskuntien
toimintaa oppilaskuntien hallitusten pöytäkirjojen avulla. Oppilaskunta on edustuksellisen demokratian muoto, jolloin edustajiston toiminnan läpinäkyvyys
sen valitsijoille on demokratian uskottavuuden kannalta oleellista. Pöytäkirjat
valittiin aineistoksi, koska ne ovat hallituksen toiminnasta tiedottamisen tärkein dokumentti. Oppilaskuntien toimintaa verrattiin opetushallituksen julkaisemiin
oppilaskunnan oppaisiin. Lisäksi tutkittiin kouludemokratian syvyyttä ja laveutta pöytäkirjojen valossa.
Oppilaskuntatoiminta on nähty Suomessa vastauksena oppilaiden osallisuuden ongelmiin. Oppilaskuntien määrä on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina ja niiden lisäämistä edelleen on ehdotettu eri tahoilta. Oppilaskuntien toiminnasta tiedetään kuitenkin varsin vähän ja aiemmat tutkimukset perustuvat oppilaskuntaa ohjaavien opettajien sekä rehtoreiden näkemyksiin. Toteutunutta toimintaa ei ole käytännössä tutkittu.
Tutkimuksen aineistona olivat oppilaskunnan hallitusten pöytäkirjat seitsemältä Jyväskylän alueen koululta. Pöytäkirjoja oli tarkastelussa lukuvuodelta 2011–2012, sekä syksyltä 2012. Aineisto analysoitiin teoriaohjaavan sisällönanalyysin avulla noudattaen hermeneuttista tutkimusperinnettä.
Tutkimuksemme tärkeimmät tulokset olivat demokratian syvyyden ja laveuden heikko toteutuminen oppilaskuntien toiminnassa. Oppilaskuntien hallitukset eivät näyttäisi olevan todellinen osa kouluorganisaatiota. Oppilaskunnat vaikuttavat olevan toisaalta kouluarkea keventäviä oppilaiden yhteistyöelimiä,toisaalta osallisuuden ja vaikuttamisen harjoituskenttiä vailla todellista osaa päätöksenteossa. Hallituksen valta ulottuu vain sen sisäisiin asioihin, kuten pestien valintaan ja kokouskäytänteiden sopimiseen. Lisäksi organisoidaan opettajien ja rehtorin hyväksymiä tapahtumia. Aiemmista tutkimuksista tuttu oppilaskuntien ”humppakoneiston” rooli oli selkeästi nähtävissä.
Oppilaskuntien perustaminen kaikkiin kouluihin ei sellaisenaan vastaa lasten osallisuuden ongelmiin. Opetussuunnitelman perusteisiin sekä useisiin muihin asiakirjoihin kirjattu tavoite aktiivisesta kansalaisesta, joka osallistuu demokraattisen yhteiskunnan ylläpitämiseen ja kehittämiseen, ei tulosten mukaan
toteudu pelkästään oppilaskuntatoiminnalla. Oppilaskuntia tulisi kehittää radikaalisti
sekä lisätä lasten osallisuutta ja aktivointia myös muilla tavoin, jotta tavoitteisiin voitaisiin päästä.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Muu nimeke
Oppilaskuntatoiminta Jyväskylän alakouluissaMetadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29041]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Osallisuuden diskurssit ja merkitykset alakoulun oppilaskuntatoiminnassa mukana olevien oppilaiden haastatteluissa
Häkkinen, Emilia (2019)Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tuottaa tietoa osallisuuden diskursseista ja merkityksistä oppilaiden näkökulmasta. Lasten itsensä tuottaman osallisuuspuheen tutkimusta ei ole juuri tehty, joten tälle tutkimukselle on ... -
Osallisuutta, vaikuttamista ja osallistumista alakoulun oppilaskuntatoiminnassa
Simonen, Meri (2015) -
Osallisuuden valokeiloja ja katveita suomalaislukioissa
Hiljanen, Mikko; Räikkönen, Eija; Rautiainen, Matti (Niilo Mäki Instituutti, 2023)Artikkelissa tarkastellaan suomalaislukioita, lukiolaisten taustatekijöitä sekä heidän osallisuuttaan ja tietojaan omien sekä yhteisten asioiden hoitamisesta. Tutkimuksessa selvitettiin, millaiset opiskelijat (sukupuoli, ... -
”Sai ite päättää kerranki niinku oikeesti” : oppilaiden kokemuksia osallisuudestaan ja osallistavasta musiikintunnin suunnitteluprosessista
Pitkänen, Anna (2018)Tutkimukseni tavoitteena on tutkia kuudesluokkalaisten kokemuksia osallisuutensa toteutumisesta niin yleisesti kouluarjessa kuin musiikintunneilla. Tutkimuksen avulla kartoitan, minkälaisia osallisuuden kokemuksia ... -
Ohjelmoinnin opetuksen näkymät alakouluissa
Ihanainen, Seela (2020)Ohjelmointi tuli alakoulujen opetussuunnitelmaan syksyllä 2016. Ohjelmoinnin opetus koskee tavallisia opettajia kaikilla luokilla alakoulun ensimmäisestä luokasta yläkoulun yhdeksänteen luokkaan. Tietotekniset taidot eivät ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.