Subjektiivinen tuntemus liikunnan kuormittavuuden ohjaajana inaktiivisilla naisilla : kuormittavuuden määrittäjinä syke ja askelfrekvenssi
Tutkimuksen päätarkoituksena oli pilottitutkimuksen muodossa selvittää, minkälaisia fyysistä rasitusta mittaavia arvoja saadaan vähän liikuntaa harrastavilla naisilla, kun fyysisen rasituksen kuormittuneisuutta ohjaa etukäteen annettu ohjeistus subjektiivisesta tuntemuksesta kolmella eri kuormitustasolla. Objektiivisina mittareina tutkimuksessa käytettiin sykemittaria sekä askelfrekvenssiä. Lisäksi selvitettiin painoindeksin vaikutusta saatuihin arvoihin. Tutkimusaineisto koostui 13 Jyväskylän yliopiston opiskelijasta.
Tilastollinen analyysi suoritettiin SPSS- ohjelmalla. Muuttujia, niiden riippuvuussuhteita sekä voimakkuuksia arvioitiin Pearsonin korrelaatiokertoimen sekä hajonta- ja boxplot-kuvioiden avulla. Kuormitustasojen välisten keskiarvojen vertailu suoritettiin parittaisen t-testin avulla. Tilastollisen merkitsevyyden raja kaikissa testeissä oli p-arvo < 0,05.
Ensimmäinen kuormitustaso vastasi Borgin asteikon arvoa 11. Tutkittavien keskiarvosyke oli 126,8 (±13,9) ja askelfrekvenssi 120,4 (±5,5). Toinen kuormitustaso vastasi Borgin asteikon arvoa 13, ja keskiarvosyke oli 151,8 (±19,1) ja askelfrekvenssi 142,1 (±14,2). Borgin asteikon arvo 15 oli kolmas kuormitustaso, jolla keskiarvosyke oli 171,7 (±12,8) ja askelfrekvenssi 151,2 (±14,0). Painoindeksin vaikutus objektiivisesti mitattuihin arvoihin oli selkein sykkeen osalta kuormitustasolla 2, sekä askelfrekvenssin puolesta kuormitustasolla 3. Korkeamman painoindeksin henkilöillä oli matalammat objektiivisesti mitatut arvot.
Yhteenvetona voidaan todeta, että subjektiivisesti valituilla eri kuormitustasoilla tutkittavien saavuttamat objektiivisesti mitatut syketasot olivat yleensä odotettua korkeampia. Suositusten mukaan sykkeen tulee olla vähintään 120 lyöntiä minuutissa ja askelfrekvenssin 100-133, jotta liikunnan intensiteetti on riittävää saavuttamaan terveydelle edullisia vaikutuksia. Tulosten perusteella liikunnalla, jonka subjektiivinen tuntemus on ”hengitys kiihtyy, mutta pystyy helposti puhumaan” vastaten Borgin arvoa 11, on mahdollista saavuttaa tavoitearvot sekä sykkeen että askelfrekvenssin osalta.
Kuormitustasoilla 2 ja 3 korkeamman painoindeksin omaavat henkilöt liikkuivat hitaammin, syke pysyi alhaisempana ja heille kertyi vähemmän askelia kuin pienemmän painoindeksin omaavilla henkilöillä. Tuloksissa oli vähiten hajontaa sykkeen suhteen kuormitustasolla 3 ja askelfrekvenssin suhteen kuormitustasolla 1. Eniten hajontaa syntyi sekä sykkeen että askelfrekvenssin suhteen kuormitustasolla 2. Hajonnoista voidaan päätellä, että fyysisen rasituksen kuormittavuuden arviointi oli kaikilla tutkittavilla vaikeinta kuormitustasoilla 2.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [28992]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Painoindeksin vaikutus subjektiivisesti arvioituun fyysiseen kuormitukseen inaktiivisilla naisilla
Lähteenmäki, Paula (2010)TIIVISTELMÄ Painoindeksin vaikutus subjektiivisesti arvioituun fyysiseen kuormitukseen inaktiivisilla naisilla Paula Lähteenmäki Jyväskylän yliopisto, liikunta- ja terveystieteiden tiedekunta, terveystieteiden laitos ... -
Tunnin miellyttävyyden, koetun fyysisen kuormittavuuden, liikunnan arvosanan ja tunnin opetusvaiheiden yhteys 8-luokkalaisten sykkeisiin liikuntatunneilla
Knuuttila, Miska (2016)TIIVISTELMÄ Miska Knuuttila (2016). Tunnin miellyttävyyden, koetun fyysisen kuormittavuuden, liikunnan arvosanan ja tunnin opetusvaiheiden yhteys 8-luokkalaisten sykkeisiin liikuntatunneilla. Liikuntakasvatuksen laitos, ... -
Liikunnan ja unen yhteys subjektiiviseen hyvinvointiin nuoruudessa
Korhonen, Juha (2023)Tässä tutkielmassa tarkastelin nuorten uni- ja liikuntakäyttäytymisen pohjalta muodostuneita uni- ja liikuntaprofiileja, sekä näiden ryhmien eroja subjektiivisessa hyvinvoinnissa, jotka olivat tässä tutkielmassa masennusoireilu, ... -
Iskutuksia sisältävän liikunnan vaikutukset luun mineraalitiheyteen ja -massaan postmenopausaalisilla naisilla : 12 kuukauden satunnaistetun ja kontrolloidun harjoitusintervention seurantatutkimus
Luostarinen, Susanna (2022)Osteoporoosi on luuston sairaus, jossa luun lujuuden heikentyminen altistaa murtumalle. Vaihdevuodet ja erityisesti varhainen menopaussi ovat luukadon ja siihen liittyvien murtumien riskitekijöitä. Tämän seurantatutkimuksen ... -
Liikunnan yhteys palautumisen tarpeeseen työkuormituksesta
Kekki, Katariina (2018)Kekki, K. 2018. Liikunnan yhteys palautumisen tarpeeseen työkuormituksesta. Liikuntatieteellinen tiedekunta, Jyväskylän yliopisto, liikuntalääketieteen pro gradu -tutkielma, 45 s., 1 liite. Työn kuormitustekijät ovat ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.