Eläkeiän indeksointi elinajanodotteeseen : Suomen eläkejärjestelmän automaattiset vakautusmekanismit
Tekijät
Päivämäärä
2023Pääsyrajoitukset
Tekijä ei ole antanut lupaa avoimeen julkaisuun, joten aineisto on luettavissa vain Jyväskylän yliopiston kirjaston arkistotyösemalta. Ks. https://kirjasto.jyu.fi/kokoelmat/arkistotyoasema..
Tekijänoikeudet
© The Author(s)
Elinajanodotteet ja eliniät ovat kasvaneet voimakkaasti viimeisen vuosisadan aikana. Elinaikojen kasvu yhdistettynä syntyvyyden laskuun aiheuttaa ongelmia Suomen eläkejärjestelmän kaltaiselle järjestelmälle, jossa eläke karttuu ennalta määrättyjen sääntöjen mukaan ja jossa työssäkäyvä sukupolvi pääsääntöisesti rahoittaa eläkkeellä olevien eläkkeet. Suomessa on vuosina 2005 ja 2017 tehty eläkeuudistukset, joiden tarkoituksena on sopeuttaa eläkejärjestelmää väestörakenteen muutoksiin pitkällä aikavälillä automaattisten vakautusmekanismien, elinaikakertoimen ja elinajanodotteeseen sidotun eläkeiän, avulla.
Elinajanodotteen kasvua on ollut tapana aliarvioida, minkä lisäksi periodikohtaisen elinajanodotteen käyttö on yleisempää. Periodikohtaisen odotteen laskemiseen käytetään laskentavuoden kuolleisuuksia, jolloin elinajanodote jää todellisia elinaikoja pienemmäksi. Todellisia elinaikoja ennustaa kohorttikohtainen elinajanodote. Vuoden 2017 eläkeuudistuksessa esitelty automaattinen vakautusmekanismi, eli elinajanodotteeseen sidottu alin eläkeikä, vaikuttaa eläkeikiin ensimmäisen kerran vuonna 2030. Tämän tutkielman tarkoituksena on selvittää, tuottaako uusin väestöennuste uutta tietoa verrattuna vuoden 2017 eläkeuudistuksen aikaisiin ennusteisiin erilaisten indeksointitapojen mukaisten eläkeikien kehittymisestä. Aineistona käytetään Eläketurvakeskuksen vuoden 2022 väestöennusteen 63-vuotiaan periodi- ja kohorttikohtaista elinajanodotetta sekä 65-vuotiaan periodikohtaista elinajanodotetta.
Tulosten mukaan uusimmalla väestöennusteella saadut eläkeiät eivät eroa huomattavasti vertailulaskelman tuloksista. Tähän vaikuttaa vertailtujen indeksointitapojen perustuminen elinajanodotteen suhteelliselle muutokselle. Lisäksi kohorttikohtaista elinajanodotetta käyttämällä eläkeiät ovat alhaisemmat kuin periodikohtaisella odotteella, mikä on päinvastaista kuin muiden eläkeiän elinajanodotteeseen sitoneiden maiden indeksointitavoilla ja mihin on myös syynä Suomen suhteelliselle muutokselle perustuvat indeksointitavat.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29041]
Lisenssi
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Suomen eläkejärjestelmän uudistus vuonna 2017 ja sosioekonomiset erot
Tanskanen, Sara (2019)Tässä tutkielmassa käsitellään suomalaista eläkejärjestelmää sukupolvien sisäisten erojen näkökulmasta. Tällöin eläkejärjestelmän säädökset ovat kaikille samat, mutta yksilöiden erot sosioekonomisissa asemissa muuttavat ... -
Suomen eläkejärjestelmän tasa-arvoisuus koulutuksen ja sosioekonomisen aseman mukaan
Kuoksa, Juuso (2023)Tässä tutkimuksessa tarkastellaan eroja Suomen työeläkkeissä koulutusasteen, sosioekonomisen aseman ja sukupuolen mukaan. Eläkkeitä tarkastellaan korvausasteen ja tuotto-asteen näkökulmasta, ja tällöin kuvataan elintason ... -
Mikä selittää eläkeiän nostohalukkuutta? : analyysi työssäkäyvien mielipiteistä EU27-alueella
Niinikoski, Heidi (2016)Tämän tutkimuksen tarkoitus on selvittää, mitkä tekijät selittävät eläkeiän nostohalukkuutta. Eläkeiän nosto on nähty monissa aiemmissa tutkimuksissa välttämättömäksi keinoksi vastata väestön ikääntymisen mukanaan tuomiin ... -
Eläkevarojen rahoituksen vertailu : jakojärjestelmä ja rahastoiva järjestelmä Suomessa
Metsälä, Kimmo (2018)Suomen eläkejärjestelmä koostuu pääosin kahdesta pilarista eli jakojärjestelmästä ja rahastoivasta järjestelmästä. Näiden lisäksi ihminen pystyy ottamaan yksityisen eläkevakuutuksen. Tutkielman tarkoitus on vertailla, kumpi ... -
Relaatiotietokantojen indeksointi
Pirttimäki, Ville (2010)Datan määrän kasvaessa monet tietokannat ja näiden taulut ovat kasvaneet rivimäärältään eksponentiaalisesti. Datan haku suuria tauluja läpikäymällä on kaikki rivit lukevaa perinteistä menetelmää käyttäen tehotonta ja aikaa ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.