Transition to motherhood : childbirth experiences, psychological well-being, and discourses of childbirth and mothering
The aim of this dissertation is to examine mothers’ psychological well-being and discourses of childbirth and mothering in the transition to motherhood. In Studies I and II, fear of childbirth (FOC), birth experience and self-esteem were assessed in a longitudinal study following women (n = 125) from pregnancy to one year after childbirth. Study I examined the interaction of FOC and self-esteem in predicting birth experience. High self-esteem was found to protect from the detrimental effect of FOC on birth experience. Study II examined self-esteem development in the transition to motherhood and its relation to birth experiences. This mixed-methods study showed that positive birth experience predicted increased self-esteem and negative birth experience predicted decreased self-esteem during the year after childbirth. Qualitative analysis showed that this finding applied only for very satisfying or traumatic experiences. In mothers’ answers, childbirth experiences were described through three main themes: childbirth as a lived experience, childbirth as a relational event, and childbirth as a medical event. In Studies III and IV, infants’ mothers (n = 479) were studied. Study III examined the relationship between mothers’ self-esteem, socially prescribed perfectionism (SPP), and parental burnout. High self-esteem was found to buffer the detrimental effect of SPP on parental burnout. Finally, Study IV examined mothers’ mothering discourses and their interplay. Four mothering discourses were found: the Equality discourse, the Familistic discourse, the Intensive Mothering discourse, and the Balance discourse. The four discourses were in counterpoint relation to one another, and the responses were mainly centered around traditional conceptions of motherhood. Overall, the results of this dissertation suggest that transition to motherhood is an identity-organizing event where self-esteem serves as an important resource. Expectations for motherhood produce stress that some mothers can buffer with their high self-esteem and by reframing mothering ideals. The results suggest that mothers would benefit from more varying conceptions of childbirth and motherhood and support for their self-esteem throughout the transition to motherhood.
...
Tämän väitöstutkimuksen tarkoituksena oli tutkia äitien psyykkistä hyvinvointia sekä synnytys- ja äitiyskokemuksia siirtymässä äitiyteen. Väitöskirjan kaksi ensimmäistä osatutkimusta perustuivat pitkittäistutkimukseen, jossa äitien (n = 125) synnytyspelkoa, synnytyskokemusta ja itsetuntoa tutkittiin loppuraskaudesta synnytyksen jälkeisen vuoden loppuun. Tutkimuksessa 1 selvitettiin synnytyspelon ja itsetunnon yhteisvaikutuksia synnytyskokemukseen ja havaittiin, että hyvä itsetunto suojasi synnytyspelon negatiiviselta vaikutukselta synnytyskokemukseen, mutta heikko itsetunto vahvisti vaikutusta entisestään. Tutkimuksessa 2 selvitettiin monimenetelmäisesti itsetunnon kehitystä siirtymässä äitiyteen ja sen yhteyttä synnytyskokemukseen. Hyvä synnytyskokemus ennusti tilastollisesti itsetunnon kohentumista ja huono synnytyskokemus itsetunnon heikkenemistä synnytystä seuraavan vuoden aikana, mutta laadullisen analyysin perusteella tämä piti paikkansa ainoastaan hyvin myönteisten tai traumaattisten kokemusten kohdalla. Synnytyskokemuksia kuvattiin kolmen teeman kautta: synnytys elettynä kokemuksena, synnytys ihmissuhdekokemuksena sekä synnytys lääketieteellisenä tapahtumana. Osatutkimuksissa 3 ja 4 tutkittiin vauvojen äitejä (n = 479). Tutkimuksessa 3 selvitettiin äidin itsetunnon, sosiaalisesti määräytyvän perfektionismin sekä vanhemmuuden uupumuksen välisiä yhteyksiä. Äidin hyvä itsetunto suojasi sosiaalisesti määräytyvän perfektionismin negatiiviselta vaikutukselta vanhemmuuden uupumukseen. Tutkimuksessa 4 tutkittiin äitien äitiysdiskursseja ja niiden keskinäisiä suhteita. Äitien kuvauksista löydettiin neljä erilaista äitiysdiskurssia: tasa-arvodiskurssi, familistinen diskurssi, intensiivisen äitiyden diskurssi sekä tasapainodiskurssi. Eri diskurssit olivat jännitteisessä suhteessa keskenään, ja useimmiten äitien vastaukset keskittyivät perinteisiin äitiyden malleihin. Väitöstutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että siirtymä äitiyteen on identiteettiä organisoiva tapahtuma, jossa hyvä itsetunto toimii keskeisenä voimavaratekijänä. Äitiyteen liittyvät odotukset näyttävät tuottavan äideille stressiä, jota osa heistä pystyy kuitenkin torjumaan hyvän itsetunnon avulla sekä uudelleenmäärittelemällä ihanteita. Tutkimuksen perusteella äidit hyötyisivät synnytykseen ja äitiyteen liittyvien kulttuuristen käsitysten monipuolistamisesta sekä itsetunnon tukemisesta siirtymässä äitiyteen.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Publisher
Jyväskylän yliopistoISBN
978-951-39-9567-6ISSN Search the Publication Forum
2489-9003Contains publications
- Artikkeli I: Raudasoja, M., Sorkkila, M., Vehviläinen-Julkunen, K., Tolvanen, A., & Aunola, K. (2022). The role of self-esteem on fear of childbirth and birth experience. Journal of Reproductive and Infant Psychology, Early online. DOI: 10.1080/02646838.2022.2115989
- Artikkeli II: Raudasoja, M., Vehviläinen‐Julkunen, K., & Tolvanen, A. (2022). Passing the test of motherhood? Self‐esteem development and birth experience in the transition to motherhood : A longitudinal mixed methods study in Finland. Journal of Advanced Nursing, 78(12), 4246-4260. DOI: 10.1111/jan.15468
- Artikkeli III: Raudasoja, M., Sorkkila, M., & Aunola, K. (2022). Self-Esteem, Socially Prescribed Perfectionism, and Parental Burnout. Journal of Child and Family Studies, Early online. DOI: 10.1007/s10826-022-02324-y
- Artikkeli IV: Raudasoja, M., Sorkkila, M., Laitila, A., & Aunola, K. (2022). “I feel many contradictory emotions” : Finnish mothers' discursive struggles with motherhood. Journal of Marriage and the Family, 84(3), 752-772. DOI: 10.1111/jomf.12828
Metadata
Show full item recordCollections
- JYU Dissertations [806]
- Väitöskirjat [3498]
License
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
“The Health and Happiness of the Expectant Mother": Constructions of Pregnancy and Childbirth in British Medical Writings, 1840–1902
Niiranen, Anna (Jyväskylän yliopisto, 2020)This dissertation explores the medical perceptions of pregnancy and childbirth in Victorian Britain, published both in popular health manuals intended for use by lay women and in the British Medical Journal (BMJ, publ. ... -
“I feel many contradictory emotions” : Finnish mothers' discursive struggles with motherhood
Raudasoja, Mirjam; Sorkkila, Matilda; Laitila, Aarno; Aunola, Kaisa (Wiley, 2022)Objective The aim of the study was to facilitate the understanding and interpretation of multiple aspects of working with mothers by examining Finnish mothers' mothering discourses and the interplay among these ... -
Mothers’ self-representations and representations of childhood on social media
Kallioharju, Minna; Wilska, Terhi-Anna; Vänskä, Annamari (Emerald, 2023)Purpose The purpose of this paper is to examine mothers’ social media accounts that focus on children’s fashion. The authors probed children’s fashion photo practices as representations of the mothers’ extended self and ... -
Displaying morally responsible motherhood : lone mothers accounting for work during non-standard hours
Moilanen, Sanna; May, Vanessa; Sevón, Eija; Murtorinne-Lahtinen, Minna; Laakso,Marja-Leena (Policy Press, 2020)This study examined how lone mothers rationalise their work during non-standard hours (e.g., evenings and weekends), which they perceive as problematic in terms of child wellbeing, and thereby as violating the culturally ... -
‘Celebrating diverse motherhood’ : Physically disabled women’s counter-narratives to their stigmatised identity as mothers
Lappeteläinen, Anita; Sevón, Eija; Vehkakoski, Tanja (Policy Press, 2018)This study examined how disabled women negotiated their stigmatised identity as mothers by presenting counter-narratives to the culturally dominant narrative of disabled motherhood. Eleven Finnish physically disabled mothers ...