Alakoululaisten akateeminen minäkäsitys ja vahvuusryhmät käyttäytymisen ja tunne-elämän vahvuusominaisuuksista – hyvinvointinäkökulma
Date
2022Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Psykologian tutkimusalalle on tyypillistä keskittyä haasteisiin ja ongelmiin. Viime aikoina on todettu kasvava tarve huomioida nykyistä laajemmin myös yksilöiden myönteiset piirteet ja hyvinvointi. Tämän tutkimuksen tavoitteena on tarkastella alakoululaisten akateemista minäkäsitystä ja lasten itsearvioituja vahvuusominaisuuksia hyvinvoinnin näkökulmasta. Tutkimus toteutettiin osana Niilo Mäki Instituutin ja Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan kolmivuotista (2013–2015) Self-Efficacy and Learning Disabilities Intervention (SELDI) -tutkimushanketta, joka keskittyy lasten minäuskomusten ja akateemisten taitojen kehittymisen tarkasteluun. Pyrimme selvittämään, onko 2.–5.-luokkalaisten tai tyttöjen ja poikien välillä eroja matematiikkaan ja äidinkieleen liittyvässä minäkäsityksessä. Lisäksi tutkimme, löydämmekö alakouluikäisistä psyykkisiä ja sosiaalisia käyttäytymisen ja tunne-elämän vahvuuksia kuvaavia ryhmiä. Lopuksi tarkastelimme vahvuusryhmiä sukupuolen, luokka-asteen ja akateemisen minäkäsityksen osalta. Analyysimenetelminä käytimme varianssianalyysia, klusterianalyysia, χ2-testiä ja ristiintaulukointia.
Tutkimuksessamme havaitsimme, että poikien matematiikan akateeminen minäkäsitys oli korkeampi kuin tyttöjen ja tyttöjen äidinkielen akateeminen minäkäsitys oli korkeampi kuin poikien. Akateeminen minäkäsitys erosi myös luokka-asteiden osalta niin, että toisluokkalaisilla se oli korkeampi kuin viidesluokkalaisilla. Löysimme viisi vahvuusryhmää: korkeiden vahvuuksien ryhmä, keskiverrot, alhaiset vahvuudet tunne-elämässä ja perheenjäsenenä -ryhmä ja alhaisten vahvuuksien ryhmä. Korkeiden vahvuuksien ryhmässä olivat yliedustettuina toisluokkalaiset ja tytöt sekä aliedustettuina viidesluokkalaiset ja pojat. Alhaiset vahvuudet tunne-elämässä ja perheenjäsenenä -ryhmässä sekä alhaisten vahvuuksien ryhmässä olivat pojat yliedustettuina ja tytöt aliedustettuina. Lisäksi keskiverroissa toisluokkalaiset olivat aliedustettuina. Akateemisen minäkäsityksen osalta ryhmät erosivat portaittain: korkeampien vahvuuksien ryhmissä oli pääsääntöisesti korkeampi äidinkielen ja matematiikan minäkäsityksen taso kuin matalampien vahvuuksien ryhmissä.
Osoitimme, että akateeminen minäkäsitys ei ole sidoksissa vain koulumaailmaan, vaan myös lapsen ikään, sukupuoleen ja laajempaan hyvinvointiin. Vahvuusarviointi osoitti, että lapset arvioivat itsellään olevan melko tasaisesti eri vahvuusominaisuuksia, mutta kahdella ryhmällä arviot erottuivat muita huonommaksi. Tulostemme perusteella etenkin kouluissa olisi hyvä huomioida, että oppilaiden hyvinvointi ja itseen liittyvät käsitykset ovat laajoja kokonaisuuksia, ja jokaiselta lapselta on mahdollista löytää melko yksinkertaisellakin menetelmällä hyvinvointia tukevia vahvuusominaisuuksia.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Keywords
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [29041]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Oppilaan käyttäytymisen ja tunteiden vahvuudet akateemisen minäkäsityksen suojatekijänä heikon koulumenestyksen negatiiviselta vaikutukselta
Koivisto, Veera (2019)Tutkimuksessa tutkittiin oppilaiden viidennellä luokalla mitattujen käyttäytymisen ja tunteiden vahvuuksiin kuuluvien kouluvahvuuksien sekä koulumenestyksen yhteyksiä oppilaiden kuudennen luokan akateemiseen minäkäsitykseen. ... -
Matematiikan akateeminen minäkäsitys ja matematiikan taidot 3- ja 4-luokkalaisilla oppilailla
Sorkio, Susa (2023)Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millainen matematiikan akateeminen minäkäsitys peruskoulun kolmas- ja neljäsluokkalaisilla oppilailla on. Lisäksi tarkasteltiin, onko sukupuoli yhteydessä matematiikan ... -
Lukusujuvuuden yhteys akateemiseen minäkäsitykseen 2.-5.-luokkalaisilla
Linnamaa, Kaisa (2023)Tutkimukseni tarkoituksena oli tarkastella 2.-5.-luokkalaisten akateemisen minäkäsityksen yhteyttä lukusujuvuuteen. Lukemisen taito on merkittävässä osassa yhteiskuntaan sopeutumisessa ja siellä toimimisessa. Tutkimuksessa ... -
Alakoululaisten tunne-elämän vaikeudet, kouluviihtyvyys ja psykologinen turvallisuus
Tuuri, Nella; Akkanen, Ella (2024)Tunne-elämän vaikeudet ovat lisääntyneet viime aikoina. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, ovatko tunne-elämän vaikeudet yhteydessä oppilaiden kokemaan kouluviihtyvyyteen ja psykologiseen turvallisuuteen. ... -
Neljäsluokkalaisten käsityksiä itsestään oppijina
Pohja, Kaija (2005)