Tapaustutkimus kuudesluokkalaisten motorisen koordinaation kehittymisestä
Tekijät
Päivämäärä
2017Tämän työn tarkoituksena oli tutkia peruskoulun ala-asteen oppilaiden motorisen koordinaation
kehittymistä lyhyellä, neljän viikon ajanjaksolla. Tutkimusaineistoon pyydettiin mukaan helsinkiläisen
ala-asteen kuudennen luokan oppilaita (n=24), joista poikia oli 10 ja tyttöjä 14. Lopullisen
tutkimusjoukon muodostivat 20 kuudennen luokan oppilasta, joista poikia oli 8 ja tyttöjä
12. Motorisen koordinaation kehittymisen mittarina käytettiin neljä mittausosiota käsittä-
vää KTK-testiä (Körperkoordinationstest für Kinder), jota käytettiin oppilaiden alku- ja lopputestauksessa.
Testipatteristoon kuuluu tasapainoilu takaperin, sivuttaishyppely, sivuttaissiirtyminen
ja esteen yli kinkkaus. Testillä mitattiin oppilaiden koordinatiivisia suorituksia, joista
kehittymistä on havaittavissa suoritusten tulosparannusten kautta. Tutkimus tehtiin pitkittäistutkimuksena
neljän viikon ajanjakson välillä.
Taidon oppimisessa toistojen määrällä ja laadulla on iso merkitys. 12-vuotiaiden lasten liikuntaaktiivisuudessa
voi esiintyä hyvinkin suuria eroja ja nämä erot voivat näkyä oppilaan motorisessa
oppimisessa. Tämä näkökulma huomioon ottaen tehtiin taustakysely, jolla selvitettiin
kohderyhmän viikoittaista fyysisen aktiivisuuden määrää neljän viikon aikana. Aktiivisuuskyselyllä
tutkittiin aktiivisuuden ja sukupuolen yhteyksiä motoriseen oppimiseen.
Tutkimuksen tuloksissa kohderyhmällä havaittiin kasvua KTK-testin kokonais- ja osatesteissä.
Tilastollisesti merkitsevä tulosparannus saavutettiin testien kokonaispisteissä, mutta osatestien
tulosmuutoksissa ei havaittu tilastollisesti merkitsevää eroa. Pojat olivat huomattavasti tyttöjä
aktiivisempia neljän viikon aikana, ja he saivat myös tyttöjä korkeammat kokonaispistemäärät
testeistä. Testipisteiden kasvun ero poikien ja tyttöjen välillä ei kuitenkaan ollut tilastollisesti
merkitsevä. Kohderyhmässä aktiivisemmin liikkuneet saivat vähemmän liikkuneita korkeampia
testituloksia.
Johtopäätöksenä todetaan, että neljän viikon ajanjaksolla oppilailla tapahtui motoristen taitojen
oppimista KTK-testimenetelmällä mitattaessa. Sukupuolen ja aktiivisuuden yhteyksiä kohderyhmän
motoriseen oppimiseen ei pystytty tilastollisesti osoittamaan, vaikka tuloksissa olikin
havaittavissa suuntaa antavia muutoksia. Tulosmuutosten suunta tuki käsitystä siitä, että sukupuolella
ja fyysisellä aktiivisuudella on merkitystä motoriseen oppimiseen.
...
This Master´s thesis purpose was to examine short term development of motor coordination in
elementary school for four weeks. 24 sixth grade pupils were invited to join this study. The
final examine group consisted (n=20) of 8 boys and 12 girls. They were measured two times
(initial and final) with KTK-test. Test battery consists of four components which are moving
backwards, jumping sideways, moving sideways and jumping over obstacle. KTK-test
measures coordinative performance and motor development can be noticed through higher test
points. This was a longitudinal four week study.
There is significance in repetitions and quality in learning skills. Large differences can appear
in physical activity and these differences can play a big role for 12 year old children and motor
learning. An activity poll were made to examine pupils’ physical activity during four weeks.
Activity poll purpose was to gather data to analyze the relations between physical activity, gender
and motor learning.
The result of this study was that statistical significance were noticed in growth of points in KTK
test. There were no significant differences noticed in all four part tests of KTK. Boys were more
active than girls in four week period of time and had also higher overall points from the test
than girls. The difference in growth of points for boys and girls were not statistically significant.
The conclusion is that there were motor development noticed in pupils for four weeks period,
measured with KTK-test. No connections were found between physical activity, gender and
motor learning, though the results can be decoded as directional. The changes in growth of
points in this study indicates that there is a directional connection between physical activity,
gender and motor learning.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Effect of Childhood Developmental Coordination Disorder on Adulthood Physical Activity : Arvo Ylppö Longitudinal Study
Tan, Jocelyn L.K.; Ylä‐Kojola, Anna‐Mari; Eriksson, Johan G.; Salonen, Minna K.; Wasenius, Niko; Hart, Nicolas H.; Chivers, Paola; Rantalainen, Timo; Lano, Aulikki; Piitulainen, Harri (Wiley, 2022)Individuals at risk of Developmental Coordination Disorder (DCD) have low levels of physical activity in childhood due to impaired motor competence, however physical activity levels in adulthood have not been established. ... -
Motoristen perustaitojen ja fyysisen aktiivisuuden kehittyminen yläkoulun aikana
Kinnunen, Mika; Rahomäki, Eero (2011)Kinnunen, Mika & Rahomäki, Eero 2011. Motoristen perustaitojen ja fyysisen aktiivi-suuden kehittyminen yläkoulun aikana. Liikuntapedagogiikan pro gradu-tutkielma, 97 s. Tutkimuksen tarkoituksena oli analysoida peruskoulun ... -
Motorinen koordinaatio ja sen yhteys juoksunaikaiseen reisilihasten yhteisaktivaatioon alakouluikäisillä lapsilla
Jylänki, Pinja (2019)Kansallisten tutkimusten mukaan lapset liikkuvat entistä vähemmän ja vain kolmannes lapsista liikkuu kansainvälisten suositusten mukaisesti. Vaikka suositukset täyttyisivätkin, lapset ovat suurimman osan päivästään paikallaan ... -
Motorisen oppimisen vaikeuden tunnistaminen ja tukeminen kouluympäristössä
Asunta, Piritta (Jyväskylän yliopisto, 2018)Motor learning difficulties, such as the developmental coordination disorder (DCD), imply substantial difficulties in learning new motor skills. The purpose of this study was to develop an observation tool for teachers ... -
Liikuntaintervention vaikutus 3-7-vuotiaiden lasten fyysiseen aktiivisuuteen ja motorisiin taitoihin sekä fyysisen aktiivisuuden yhteys sydän- ja verisuonitautien riskitekijöihin
Sääkslahti, Arja (Jyväskylän yliopisto, 2005)Sääkslahti selvitti väitöskirjatutkimuksessaan runsaaseen ulkoliikuntaan kannustavan liikuntaohjelman vaikutuksia 3-7-vuotiaiden lasten liikunnan määrään ja perustaitoihin. Lisäksi hän tarkasteli liikunnan määrän ja laadun ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.