Institutionaalinen moniäänisyys kuulustelukertomuksessa
Helenius, J. (2016). Institutionaalinen moniäänisyys kuulustelukertomuksessa. Puhe ja kieli, 36(4), 227-250. http://journal.fi/pk/article/view/60269/21155
Published in
Puhe ja kieliAuthors
Date
2016Copyright
© Helenius & Puheen ja kielen tutkimuksen yhdistys, 2016.
Artikkelissa tarkastellaan institutionaalista moniäänisyyttä poliisin
kuulustelukertomuksissa, ja fokuksessa ovat erilaiset äänet, niiden
tuottamisessa käytetyt kielelliset keinot, äänten keskinäiset suhteet
ja äänten funktiot teksteissä. Kuulustelun kirjaavan poliisin valinnat
vaikuttavat merkittävästi eri äänten esillepääsyyn sekä äänten välisiin
suhteisiin kuulustelukertomuksessa. Kansalaisen ääni tuotetaan
kuulustelukertomuksissa aktiivin yksikön tai monikon 1. persoonan, erilaisten
partikkeleiden, kieltomuotojen, deiktisten pronominien sekä puhutun
kielen mukaisten sananvalintojen avulla. Äänen representaatiotapa välittää
kansalaisen diskurssista kansalaisen itsensä kaltaisena esitettyä ja monia
tehtäviä toteuttavaa kuvaa. Poliisi- ja oikeusinstituutioiden äänet esitetään
kuulustelukertomuksissa yleisimmin verbien passiivimuotojen avulla. Myös
viittaukset lakiteksteihin, työkäytänteisiin ja kuulustelun kirjausohjeisiin
representoivat kuulustelukertomuksessa poliisi- ja oikeusinstituution
ääniä. Äänten representaatiotapa välittää institutionaalisesta diskurssista
viralliseksi määriteltyä ja velvoitteita toteuttavaa kuvaa. Kuulustelukertomus
on yhdistelmä erilaisia ääniä, jotka joskus limittyvät.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Publisher
Puheen ja kielen tutkimuksen yhdistysISSN Search the Publication Forum
1458-3410Keywords
Original source
http://journal.fi/pk/article/view/60269/21155Publication in research information system
https://converis.jyu.fi/converis/portal/detail/Publication/26565341
Metadata
Show full item recordCollections
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Päiväkirjagenren moniäänisyys
Lehtonen, Siiri (2016)Yksityisen tekstilajin salassa muotoutuvia piirteitä on vaikeampi seurata kuin vapaasti luettavien lehtitekstien tai julkisten asiakirjojen genremuutoksia. Intiimit tekstilajit jäävät helposti tutkimatta. Tässä tutkielmassa ... -
Moniäänisyys ja vallan rakenteet suurten nälkävuosien paikalliskirjeissä
Sundvall, Maiju (2023)Vuosina 1867–1868 Suomen suuriruhtinaskuntaa koetteli suurina nälkävuosina tunnettu nälänhätä, joka syvensi yhteiskunnan eriarvoisuutta. Nälästä kärsi etenkin köyhä kansa, kun taas varakkaammilla ryhmillä oli paremmat ... -
Dramaattinen, ennennäkemätön vauvakato : Helsingin Sanomien uutisointi Suomen alenevasta syntyvyydestä
Ruokola, Sara (2020)Yksi keskeinen osa kielentutkimusta on aina ollut mediatekstien tutkimus: kielitieteessä ollaan kiinnostuneita median kielestä, diskursseista ja genreistä sekä näiden merkityksistä identiteettien, ideologioiden ja ... -
Osallistava sosiaalinen media kunnissa
Heinmurto, Katri (2020)Tavoite on auttaa kuntia kehittämään sosiaalisen median viestintää. Aihetta lähestytään osallisuuden teoreettisesta viitekehyksestä ja tässä tutkimuksessa määritellyistä osallisuuden ulottuvuuksista: 1) tiedonsaanti ja ... -
Urwind : A Novel in Poetic Prose as a Bakhtinian Limit Case
Vainikkala, Erkki (Jyväskylän yliopisto, 2020)