IPSAS-standardien merkitys Suomen kuntien aineellisten hyödykkeiden arvostamisessa
Viime vuosikymmenten aikana tapahtunut muutos julkissektorin kirjanpidon vaatimuksissa (New Public Management -ajattelu) on ollut vaikuttamassa Suomen kuntien siirtymisessä (osittaiseen) suoriteperusteiseen kirjanpitoon 1990-luvun loppupuolella. Vallitseva suuntaus on synnyttänyt myös kansainväliset julkiselle sektorille tarkoitetut IPSAS-tilinpäätösstandardit. Tämä tutkielma käsittelee kansainvälisten IPSAS-tilinpäätösstandardien soveltumista Suomen kuntien käyttöön.
Tutkielmassa keskityttiin Suomen kuntien vuoden 2013 taseiden merkittävimpään kokonaisuuteen, aineellisiin hyödykkeisiin ja näiden arvostamiskäytäntöihin IPSAS-standardeissa ja voimassa olevassa kuntien lainsäädännössä. Tutkimusmenetelmänä käytettiin tulkitsevaa käsiteanalyysiä vertailtaessa kahden eri normiston taseen arvostamiskäytäntöjä toisiinsa.
Tutkimustuloksista huomataan IPSAS-standardien tasekeskeisempi lähestymistapa tilinpäätösinformaation laadintaan, vaikka arvostamiskäytännöt ovat monelta osin yhteneviä normistojen välillä. Tasekeskeisestä lähestymistavasta johtuen tase-erien uudelleenarvostaminen on IPSAS-standardeissa suuremmassa roolissa. Uudelleenarvostamisten vaikuttaessa käyttöomaisuuden vuosipoistoihin, voidaan tällä keinolla jälkikäteen muuttaa julkisen sektorin jo maksettujen investointien kustannusten jakamista taloudelliselle pitoajalle. Julkisen sektorin investointien luonteeseen kuuluu niiden avulla toteutettava palvelujen tuotanto yhteisön asukkaille, eikä investointeja ole lähtökohtaisesti tarkoitus realisoida edelleen myymällä. Tällöin uudellenarvostamisen mielekkyys julkisen sektorin taseissa voidaan kyseenalaistaa. Tutkielmassa nousee esille myös IPSAS-standardien yksityiskohtaisuus, joka vaikuttaa standardien implementointi- ja laadintakustannuksia nostaen.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [28992]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Luottolaitoksen tilinpäätöksen erityispiirteet ja luottolaitoksen tilinpäätöksen yhdisteleminen IFRS-standardien mukaan raportoivan konsernin tilinpäätökseen : case X Oyj
Järvelin, Salli (2012)Rahoitusmarkkinoilla toimivan luottolaitoksen toiminta poikkeaa perinteisen teollisuusyrityksen toiminnasta esimerkiksi toimintaympäristön, suhdanneherkkyyden ja riskien kannalta. Luottolaitoksen tilinpäätökselle on asetettu ... -
Liikearvon arvonalentumisen vaikutus osakkeen epänormaaliin tuottoon suomalaisissa pörssiyhtiöissä 2012-2019
Nyrhinen, Henrik (2020)Liikearvon alaskirjauksista on tullut yleisempiä, kun liikearvon arvostaminen on muuttunut pörssiyhtiöissä huomattavasti sen jälkeen, kun kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS) tulivat voimaan EU:n alueella vuonna ... -
Expected effects of IFRS 17 on the transparency and comparability of insurance companies' financial statements
Rajala, Matti (2020)IFRS 17 -standardi tulee voimaan 1.1.2023, ja sen tavoitteena on parantaa vakuutusyhtiöiden tilinpäätöstietojen vertailukelpoisuutta ja läpinäkyvyyttä. IFRS 17 -standardia sovelletaan vakuutussopimuksiin ja se tulee ... -
Tilintarkastajien näkemys IFRS-standardien mukaisen liikearvon tilintarkastuksesta
Varho, Verneri (2023)IFRS-standardien mukaisen liikearvon tilinpäätöskäytäntöjen vuoksi liikearvosta ei IFRS-standardien mukaisesti tehdä vuosittaisia poistoja, vaan arvoa tarkastellaan vuosittaisen arvonalentumistestauksen kautta. Kasvaneet ... -
Fair value -arvostusten tilintarkastamisen erityispiirteitä
Vidqvist, Samuel (2017)Fair valuen eli käyvän arvon soveltamisella omaisuuserien arvostuksessa on kansainvälisessä IFRS-säännöstössä jo pitkät perinteet. Tämän lisäksi Suomen kansallinen uusi kirjanpitolaki tuli voimaan 1.1.2016 ja uudistunut ...