Perusopetuksen oppilaiden sosioemotionaalisen kehityksen tuen tarpeet ja tukimenetelmät opettajien arvioimana
Tutkimuksessa tarkasteltiin, millaisia sosioemotionaalisen kehityksen tuen tarpeita koululaisilla on opettajien arvioimana, millaisia tukimenetelmiä opettajat tuntevat ja käyttävät sosioemotionaalista tukea tarvitsevien lasten kanssa työskennellessään sekä miten tuloksellisiksi he nämä menetelmät arvioivat. Tutkimus toteutettiin kvantitatiivisena lomake-tutkimuksena. Aineisto kerättiin neljän etelä-suomalaisen kunnan tai kaupungin yhteensä 17 koulusta syksyllä 2012. Tutkimukseen osallistui yhteensä 45 opettajaa, joista 17 oli erityisopettajia, 15 aineenopettajia ja 12 luokanopettajia.
Aineisto analysoitiin laskemalla aineistoa kuvailevia keskiarvoja ja keskihajontoja sekä prosenttiosuuksia, vertailemalla eroja opettajaryhmittäin Kruskal-Wallisin testillä ja Mannin-Whitneyn U-testillä sekä tutkimalla koulutuksen ja iän yhteyttä menetelmien tuntemiseen ja käyttöön Khiin neliö-testillä.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että aineen- ja erityisopettajien ryhmissä on enemmän sosioemotionaalista tukea tarvitsevia lapsia kuin luokanopettajien ryhmissä. Eniten tukea tarvittiin impulsiivisuuden ja häiritsevyyden sekä aggressiivisuuden vuoksi. Opettajien arvioiden mukaan käyttäytymisen ongelmia oli enemmän kuin tunne-elämän ongelmia. Opettajat tunsivat ja käyttivät yksilöön kohdistuvia menetelmiä ryhmämenetelmiä enemmän. Opettajat käyttivät yhtä lailla behavioraalisia ja kognitiivisia menetelmiä. Tuloksellisimmiksi opettajat arvioivat ne menetelmät, joita he käyttivät. Tuloksellisimmiksi arvioidut menetelmät olivat palautteiden antaminen ja KiVa Koulu -ohjelma. Suorat käskyt ja kehotukset olivat yksi käytetyimmistä menetelmistä, vaikka se arvioitiin tuloksellisuudeltaan heikoimmaksi. Aineenopettajat tunsivat ja käyttivät vähiten erilaisia menetelmiä, erityisopettajat eniten.
Opettajan koulutuksella näyttää olevan melko suuri vaikutus siihen, millaista tukea hän oppilaalle tarjoaa. Osa aineenopettajista koki, ettei heillä ole tarvittavaa tietoa eikä aikaa oppilaiden tukemiseen. Tähän pitäisikin kiinnittää huomiota opettajien koulutuksessa tarjoamalla aineen- ja luokanopettajille koulutusta sosioemotionaalista tukea tarvitsevien lasten tunnistamiseksi ja tukemiseksi. Kouluissa tulisi olla myös riittävät resurssit, jotta tukea voitaisiin antaa sitä tarvitseville oppilaille. Myös vastuun selvittäminen olisi tärkeää, jotta opettajat tietäisivät, kenen tehtäviin kuuluu sosioemotionaalista tukea tarvitsevan oppilaan tukeminen erityisesti yläkoulussa.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Oppilaiden sosioemotionaalisen kehityksen tukeminen yläkoulussa
Virta, Vilma; Korhonen, Petra (2020)Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin yläkoulussa annettavaa sosioemotionaalista tukea. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millä tavoin yläkoulun opettajat tukevat oppilaiden sosioemotionaalista kehitystä. Lisäksi tutkittiin ... -
Significant in life : Core learning outcomes of a social and emotional course in physical education teacher education
Mäkinen, Tommi; Kostiainen, Emma; Klemola, Ulla (Routledge, 2022)The purpose of the study is to explore physical education (PE) students’ social and emotional learning (SEL) and the meaningful learning experiences during the SEL course. In the teaching profession, understanding SEL is ... -
Varhainen sosioemotionaalinen tuki yleisen tuen portaalla lastentarhanopettajien arvioimana
Laitinen, Katja (2015)Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata lastentarhanopettajien käsityksiä lasten varhai- sista sosioemotionaalisen tuen tarpeista sekä selvittää, millaisia varhaisia sosioemotionaalisen tuen menetelmiä lastentarhanopettajat ... -
Sosioemotionaalisen kehityksen tuen tarpeille rakentuvat merkitykset varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen asiakirjoissa
Arminen, Reeta (2021)Dokumentaation merkitys on viime vuosina korostunut varhaiskasvatuksessa. Kirjaamisen merkitykset ja sisällöt eivät kuitenkaan aina ole neutraaleja tai lapsen kannalta optimaalisia. Tämän tutkielman tarkoituksena oli ... -
Miten opettajat tukevat vuorovaikutuksessa sanallisesti ja sanattomasti lasten emotionaalisen kompetenssin rakentumista Paula ja tunnepeikot-tuokioilla?
Nieminen, Jenna (2022)Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaisia emotionaalisen kompetenssin rakentumisen tukemisen keinoja opettajien vuorovaikutuksessa näkyi heidän ohjaamillaan Papilio-ohjelman Paula ja tunnepeikot-tuokioilla. ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.