Vanhempien kokemuksia pienten koululaisten tietotekniikan käytöstä koronapandemian aikana
Authors
Date
2020Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Uudenlaisten älylaitteiden ja mediasisältöjen yleistyminen on tuonut tietotekniikan 2000-luvulla osaksi yhä nuorempien lasten arkea: Vuonna 2013 toteutetun Lasten mediabarometri -tutkimuksen mukaan suomalaiset lapset aloittivat Internetin käytön jo alle 2-vuotiaana. Kaikista 0–8-vuotiaista lapsista yli 90 prosenttia käytti Internetiä. (Suoninen, 2013, s. 71–72.)
Erityisen kiinnostava ikävaihe lasten tietotekniikan käyttöä ajatellen on koulun aloitus, sillä tässä vaiheessa monelle lapselle ostetaan ensimmäinen oma kännykkä, ja loputkin tutustuvat älylaitteisiin viimeistään koulun opetusvälineiden ja luokkatoverien esimerkin kautta. Tämän tutkimuksen tavoitteena on tarkastella peruskoulun ensimmäisellä luokalla olevien lasten kotona tapahtuvaa tietotekniikan käyttöä, ja siinä koronapandemian aikaan keväällä 2020 tapahtuneita muutoksia. Tutkimuksessa pyritään kartoittamaan erilaisia käyttötilanteita ja tunnistamaan UTAUT2-mallin (Venkatesh, Thong & Xu, 2012) mukaisia motivaatiotekijöitä, jotka vaikuttavat vanhempien halukkuuteen antaa lastensa käyttää teknologiaa. Samalla tarkastellaan yleisemmällä tasolla, kuinka kyseinen teoria soveltuu vanhempien ohjauksessa tapahtuvan lasten tietotekniikan käytön kuvaamiseen.
Tutkimuksen perusteella koronapandemia oli vaikuttanut lasten tietotekniikan käyttöön kotona. Käytön määrä oli kasvanut merkittävästi. Muita muutoksia olivat etäopetuksen alkamisen ohella verkon kautta tapahtuvan yhteydenpidon sekä viihdekäytön lisääntyminen. Suurin osa tutkimukseen osallistuneista vanhemmista koki etäopiskelun olleen lapselle helppoa ja enimmäkseen positiivinen kokemus, ja he suhtautuivat opetus- ja viestintäteknologioiden käyttöön itsekin myönteisesti. Opetus- tai viestintäteknologian käytöstä ei ollut ehtinyt tulla enemmistölle oppilaista etäopetusjakson aikana vielä rutiininomaista, mutta viihdekäyttö vaikutti muodostuneen suurelle osalle lapsista jo tavaksi. Vanhemmat näkivät siinä kuitenkin sisältöön ja käytön määrään liittyviä riskejä, joiden katsottiin edellyttävän käytön rajoittamista.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Keywords
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [29041]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Vanhempien minäpystyvyyden muutos mentalisaatioperusteisen perheintervention aikana
Willgren, Satu (2023)Lasten ylipaino ja lihavuus yleistyvät huolestuttavasti kehittyneissä maissa ja niistä on tullut kansanterveydellinen ongelma myös meillä suomessa. Vanhemmat ovat avainasemassa lasten terveellisten elintapojen mahdollistajina. ... -
Vanhempien hiljaisia ääniä : vanhemmuuden uupumuksen ja työuupumuksen alaryhmät koronapandemian aikana
Sorkkila, Matilda; Panula, Venla; Kiuru, Noona; Pöysä, Sanni; Junttila, Niina; Lerkkanen, Marja-Kristiina; Pakarinen, Eija (Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiö, 2023)Koronapandemialla on esitetty olevan pitkäkestoisia seurauksia erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville perheille, mutta tällaisten vanhempien hyvinvoinnista koronapandemian aikana on vain vähän tutkimustietoa. Osana ... -
Vanhemmuus ja pienten lasten temperamentti sekä näiden väliset yhteydet vanhempien arvioimana
Nieminen, Elisa (2015)Tässä pro gradu –tutkielmassa selvitettiin minkälaiseksi vanhemmat arvioivat omaa vanhemmuuttaan sekä 0-2-vuotiaiden lastensa temperamenttia ja millaisia yhteyksiä näiden väliltä löytyy. Vanhemmuutta arvioitiin myönteisen ... -
From intensive car-parenting to enabling childhood velonomy? : Explaining parents’ representations of children’s leisure mobilities
Silonsaari, Jonne; Simula, Mikko; te Brömmelstroet, Marco (Taylor & Francis, 2024)Intensive parenting has become a key term for analysing the pressures and priorities of contemporary western parenting culture. For mobility studies it provides a discursive framework for understanding why children’s leisure ...