Suullisen perinteen pelastajista kulttuuriperinnön tuottajiksi ja tulkitsijoiksi : Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkiston kouluyhteistyö 1800-luvulta tähän päivään
Mikkola, K. (2019). Suullisen perinteen pelastajista kulttuuriperinnön tuottajiksi ja tulkitsijoiksi : Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkiston kouluyhteistyö 1800-luvulta tähän päivään. J@rgonia, 17 (33), 36-64. Retrieved from http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-201907033549
Julkaistu sarjassa
J@rgoniaTekijät
Päivämäärä
2019Tekijänoikeudet
© Kati Mikkola, 2019
Tarkastelen artikkelissa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) arkiston
suhdetta kouluihin: sitä, missä rooleissa opettajat ja oppilaat ovat toimineet
perinteen ja nykykulttuurin tallentamisessa 1800-luvulta tähän päivään ja
millaisia tavoitteita SKS:llä on eri aikoina ollut koulujen kanssa tehdylle
yhteistyölle. SKS perustettiin vuonna 1831 edistämään suomen kielen ja
suomenkielisen kirjallisuuden asemaa. Kansanperinteen keruu ja tallentaminen
kuuluivat seuran toimintaan alusta lähtien. Seuran kokoelmat ovat karttuneet
kansalaisaktiivisuuden ansiosta ja erityisesti 1930-luvulla organisoidussa
arkiston keruuverkossa opettajat olivat vahvasti edustettuina. Aineistoja kertyi
myös koululaisilta, jotka osana koulutehtäviään osallistuivat vanhan ja katoavan
suullinen kansanperinteen ”pelastamiseen” arkistoon. Keruun kohteisiin on
kuulunut jo varhain myös koululaisten oma perinne. 2000-luvulle tultaessa
seurassa ryhdyttiin pohtimaan omaa toimintaa niin kutsutun yleisötyön
näkökulmasta. Osoitan artikkelissani SKS:n kouluyhteistyön muuttuneen 1800-
ja 1900-luvuilta, jolloin yhteistyö koulujen kanssa nähtiin arkistossa ennen
kaikkea keinona kartuttaa omia kokoelmia. 2000-luvulta lähtien on pohdittu
arkiston mahdollisuuksia välittää asiantuntemustaan ja tukea kouluja
opetussuunnitelmien mukaisten oppimistavoitteiden saavuttamisessa. Samaan
aikaan arkistokentällä on myös alettu käyttää käsitettä arkistopedagogiikka, jolla
tarkoitetaan tyypillisesti opetussuunnitelmien tavoitteisiin nojaavaa opetusta,
jossa tulkitaan erilaisia arkistodokumentteja, tutustutaan arkistoaineistojen
muodostumiseen sekä käytetään arkistoa oppimisympäristönä. Pohdin
artikkelissa arkistopedagogiikan jäsentymistä osaksi kulttuuriperintökasvatusta.
Artikkeli avaa näkymiä siihen, millaisia mahdollisuuksia arkistopedagogiikan
kehittäminen voi jatkossa tarjota sekä kouluille että arkistoille.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Julkaisija
Historian ja etnologian laitoksen tutkijat ry, Jyväskylän yliopistoISSN Hae Julkaisufoorumista
1459-305XMetadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- J@rgonia [293]
Lisenssi
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura : seuran kesäseminaarissa tarkasteltiin työväen suhdetta Neuvostoliittoon
Pitkänen, Silja; Kaihovirta, Matias; Laakkonen, Anna (Työväenliikkeen kirjasto, 2023)Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seuran (THPTS) vuosittainen kesäseminaari järjestettiin 21.8.- 22.8. Tampereella, Työväenmuseo Werstaan Bertel-salissa. Seminaarin teemana oli "Työväki ja Neuvostoliiton vuosisata". -
Kulttuuriperinnön arvottaminen museoissa ja arkistoissa
Rönkä, Minna (2015)Tutkin tässä työssä kulttuuriperinnön arvottamista museoissa ja arkistoissa. Säilytyspäätöksiä, kuten hankintoja, seulontaa ja poistoja tehdessään museot ja arkistot joutuvat määrittelemään erilaisten aineistojen arvoa, ... -
Valmentajan vai urheilijan ehdoilla? : suomalaisen jääkiekkovalmennuskulttuurin muutosta 1950-luvulta nykypäivään
Tervo, Aapo (2020)Suomalaisen valmennuskulttuurin kehitystä jääkiekossa valmentajakeskeisestä ihmis- ja urheilijalähtöiseen suuntaan.
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.