Paatunut, parantumaton, jumalaton : Malin Matsdotter Ruotsin suurten noitavainojen ajan yhteiskunnallisten ihanteiden vastakohtana
Authors
Date
2019Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Tässä tutkielmassa käsitellään suurten noitavainojen ajan Ruotsissa vallinnutta mentaliteettia Tukholmassa vuonna 1676 noitana poltetun Malin Matsdotterin poikkeuksellisen elämänkohtalon kautta. Malin oli ainoa 1600-luvun loppupuolen suurten noitavainojen aikana noituudesta kuolemaan tuomittu, jonka kohtalona oli joutua elävältä poltetuksi. Tutkielmassa etsin vastauksia siihen, miksi 250-300:n vainojen aikana kuolemaan tuomitun joukosta juuri Malinia pidettiin niin paatuneena ja parantumattomana, että hänet päätettiin polttaa elävältä, ja mitä se kertoo tutkimusaikakauden mentaliteetista. Vastakohdiksi tutkielmassa asettuvat Malin ja hänen epäsovinnainen perheensä sekä esivaltaa edustava Tukholman noituuskomissio, joka tutki Maliniin kohdistuneet noituussyytökset ja tuomitsi hänet kuolemaan.
Äidinkielenään suomea puhunut Malin oli nuorena muuttanut Tukholmaan Pohjanmaalta nykyisen Suomen alueelta. Noitavainojen aikaan 60-vuotias Malin asui Tukholman Mariabergissä ja elätti itsensä toimimalla kätilönä ja pitämällä yleistä saunaa. Hänellä oli kaksi tytärtä, jotka molemmat syyttivät omaa äitiään noituuden harjoittamisesta. Malinin välit sekä tyttäriinsä, aviomieheensä että naapureihinsa olivat riitaisat, mikä rikkoi ajan ihanteita perheen ja yhteisön sisäisestä harmoniasta. Hänen ensimmäinen aviomiehensä oli aiemmin teloitettu eläimeen sekaantumisesta tuomittuna.
Lähdeaineistona tutkielmassa on käytetty Tukholman noituuskomission pöytäkirjoja, jotka ovat digitoituina saatavilla Riksarkivetin verkkosivuilla. Noituuskomission pöytäkirjat ovat tuomiokirjoja, ja tutkielma asettuu siten tuomiokirjatutkimuksen kenttään. Digitoitua lähdeaineistoa käsitellään myös arkistonhallinnallisesta näkökulmasta, ja vertaillaan Ruotsin Riksarkivetin ja Suomen Kansallisarkiston digitaalisten arkistojen käytettävyyttä sekä digitointitoiminnassa tehtyjä erilaisia ratkaisuja.
Tutkielman aihetta lähestytään mikrohistoriallisesta näkökulmasta. Mikrohistoriallisen tutkimusotteen avulla voidaan yksittäistäkin elämänkohtaloa tarkastelemalla tehdä näkyviksi yhteiskunnassa vallitsevia normeja ja ihanteita, jotka muuten jäisivät piiloon. Malinin epäharmonista perhettä vasten peilaamalla tulee näkyväksi se, mitä puhdasoppisuuden ajan Ruotsissa pidettiin hyvänä ja oikeana ja mitä taas huonona ja syntisenä elämäntapana. Kristinoppia huonosti tuntevana, karkeakielisenä ja riitaisana, yhteiskunnan marginaalissa eläneenä vanhana naisena Malin ei täyttänyt aikakauden ihanteita kunnollisesta, nöyrästä, sopuisasta ja Jumalaa pelkäävästä alamaisesta. Noituuskomission silmissä Malinista teki erityisen syntisen ja paatuneen myös se, että hänen uskottiin vievän omia tyttäriään noitasapattiin sekä se, että hän kieltäytyi tunnustamasta olevansa noita.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Keywords
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Tietäjiä, taikojia, hautausmaita : taikuus Suomessa 1700-luvun jälkipuoliskolla
Lahti, Emmi (University of Jyväskylä, 2016) -
Virallisen varjossa : varhaismodernin ajan parantajat ja kätilöt Ruotsin valtakunnan lähdeaineistoissa
Impola, Petteri (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2022) -
Noituus ilmensi yhteisöissä vallitsevia jännitteitä
Eilola, Jari (Westermarck-seura, 2022)Käsitys siitä, että joku tietty ihminen oli noita, syntyi aina ihmisten vuorovaikutuksen tuloksena. Millaiset tekijät vaikuttivat henkilön noidaksi nimeämiseen 1600-luvun jälkipuoliskon Ruotsissa? -
"Me ollaan mukana tässä experimentissä" : lingvististiska resurser och språkpraktiker i tvåspråkiga ungdomssamtal i Haparanda, Stockholm och Helsingfors
Kolu, Jaana (University of Jyväskylä, 2017)The thesis explores bilingual adolescents’ language use, linguistic resources, and language practices in interaction at three junior high schools in Haparanda, a Swedish town on the country’s northeastern border with ...