Lukusujuvuus ja kirjoittaminen kohonneen lukivaikeusriskin oppilailla 1. ja 2. luokilla kaksoisvaikeushypoteesin näkökulmasta
Authors
Date
2019Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Tässä pitkittäistutkimuksessa tarkasteltiin kaksoisvaikeushypoteesin (double-deficit
hypothesis, Wolf, & Bowers, 1999) näkökulmasta lukusujuvuuden ja kirjoittamisen kehittymistä 1. keväästä ja 2. luokan kevääseen (N = 181). Lisäksi tutkittiin
hiljaisen lukemisen sujuvuutta 2. luokan keväällä. Tutkittavat olivat oppilaita,
joilla oli kohonnut riski lukivaikeuksien kehittymiselle. Tutkimuksen tarkoitus
oli kartuttaa pitkittäistutkimusasetelmalla tehtyjen tutkimusten tuottamaa tietoa
kaksoisvaikeushypoteesista lukivaikeuksien selittäjänä. Fonologista tietoisuutta
ja nopeaa nimeämistä arvioitiin 1. luokan talvella. Lukusujuvuutta ja kirjoittamista arvioitiin 1. ja 2. luokan keväällä. Tutkimus toteutettiin osana DYSGEBRAhanketta.
Tutkimusaineistosta havaittiin neljä kaksoisvaikeushypoteesin mukaista ryhmää: fonologian vaikeus (FON, n = 34), nimeämisen vaikeus (NIM, n = 37), kaksoisvaikeus (KV, n = 20) ja ei pulmia kummassakaan (EP, n = 90). Tutkimustulokset tukivat pääsääntöisesti kaksoisvaikeushypoteesia. Tutkittaessa ryhmien
välistä kehitystä lukusujuvuuden osalta, KV-ryhmä suoriutui heikommin kuin
EP- ja NIM-ryhmä. Lisäksi EP-ryhmä menestyi paremmin kuin muut kolme ryhmää. Kirjoittamisen osalta EP- ja NIM-ryhmät suoriutuivat paremmin kuin FONja KV-ryhmät. Tarkasteltaessa hiljaisen lukemisen sujuvuutta 2. luokan keväällä
KV-ryhmä suoriutui heikommin ja EP-ryhmä paremmin kuin kaikki muut ryhmät. Tutkimustulosten mukaan kaksoisvaikeushypoteesin avulla pystytään ennustamaan lukivaikeuksien kehittymistä. Tulosten pohjalta voidaan myös miettiä, että miten oppilaan taustatekijät voitaisiin huomioida paremmin tukitoimia
suunnitellessa.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Keywords
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
Nopean sarjallisen nimeämisen, työmuistin, fonologisen tietoisuuden ja lukujonotaitojen yhteys lukusujuvuuteen ensimmäisellä ja toisella luokalla
Jokinen, Mia-Maria; Purje, Laura (2017)Tutkimuksemme tarkoituksena oli tarkastella lukusujuvuutta ensimmäisellä ja toisella luokalla ja selvittää, miten sen oletetut kognitiiviset taustataidot (nopea sarjallinen nimeäminen, fonologinen tietoisuus, kielellinen ... -
Nuorten lukemisvaikeudet ja lukemiseen yhteydessä olevat tekijät kielessämme
Kairaluoma, Leila; Torppa, Minna; Aro, Mikko (Niilo Mäki Instituutti, 2017)Tutkimuksessa tarkasteltiin suomenkielisten nuorten lukutaitoa ja sen taustalla olevia kognitiivisia tekijöitä. Artikkeli on ilmestynyt lehdessä Scientific Studies of Reading otsikolla ”The nature of and factors related ... -
Nopean nimeämisen tehtävien yhteys lukutaidon kehitykseen alakoulun 1.-2. luokilla
Myllykangas, Bea; Pelkonen, Kiia (2017)Lukutaidon kehityksen taustatekijöihin on liitetty fonologinen tietoisuus (esim. Holopainen, Ahonen, Tolvanen, & Lyytinen, 2000) ortografinen prosessointi (esim. Ehri, 1987) ja nopean nimeämisen taidot (esim. Landerl & ... -
Synteesin laatiminen internetteksteistä ja lukemisen haasteet kuudesluokkalaisilla oppilailla
Vuorinen, Ann-Natalie (2016)Tässä tutkimuksessa selvitettiin lukusujuvuuden ja luetunymmärtämisen yhteyttä synteesin laatimiseen internetteksteistä kuudesluokkalaisilla oppilailla. Lisäksi selvitettiin, miten ne oppilaat, joiden lukusujuvuus tai ... -
Luku- ja laskusujuvuuden vaikeuksien yhteisesiintyvyys ja pysyvyys alakouluikäisillä oppilailla
Hietamäki, Sini; Puttonen, Jenni (2017)Tämän tutkielman tarkoituksena on selvittää luku- ja laskusujuvuuden vaikeuksien päällekkäistymisen eli komorbiditeetin esiintyvyyttä ja toisaalta sen pysyvyyttä alakouluikäisillä oppilailla. Käyttämämme aineisto on osa ...