Synonyymien ehkä ja mahdollisesti kollokaatit ja semanttiset preferenssit
Tutkielmassa tarkastellaan lähimerkityksisten modaalisanojen EHKÄ ja MAHDOLLISESTI synonymiaa. Työssä selvitetään ensinnäkin, millaisia kollokaatteja modaalisanoilla on eli millaisia sanoja tyypillisesti esiintyy sanojen kotekstissa. Toiseksi tutkitaan, millaisia semanttisia preferenssejä sanoilla on eli millaisia merkitysryhmiä sanojen kollokaatit tyypillisesti edustavat. Tavoite on näitä kotekstuaalisia leksikaalisia piirteitä tutkimalla selvittää, miten synonyymit eroavat toisistaan, ja toisaalta myös tarkastella sitä, mitä yhteisiä piirteitä sanoilla on. Tutkielman taustateoriana on siten synonymiatutkimus. Työ pohjautuu myös kontekstuaalisen semantiikan ja fraseologisen tutkimuksen näkemyksiin, joiden mukaan kieltä tulee tutkia kontekstilähtöisesti. Tutkimusmenetelmänä työssä on korpuslingvistiikka ja aineistona sähköinen sanomalehtien vuosikertoja sisältävä korpus, Suomen kielen tekstikokoelma. Aineistoa analysoidaan tilastollisin menetelmin.
Tutkimus paljastaa, että tärkeimpiä sanoja yhdistäviä kotekstuaalisia leksikaalisia tekijöitä sanomalehtikielessä ovat kymmenen tilastollisesti merkitsevää kollokaattia ENSI, JOKIN, JOKU, JOPA, MYÖHEMMIN, TAI,TULEVAISUUS, TULLA, VIELÄ ja VOIDA. Kummankin sanan kotekstissa esiintyy melko tasaisesti eri merkitysryhmiä, mutta tyypillisimpiä sanoille yhteisiä merkitysryhmiä ovat ’aika’, ’prosessi’ ja ’määrä’. Synonyymeja erottavia piirteitä puolestaan ovat EHKÄ-sanan huomattavasti suurempi adjektiivi- ja adverbikollokaattien määrä sekä mentaalisia verbejä edustavien verbikollokaattien määrä. Modaalisanoja erottavat toisistaan myös MAHDOLLISESTI-sanan synonyymiaan vahvemmat semanttiset preferenssit ’yhteiskunnallisuus, institutionaalisuus’ ja ’konkreettiset oliot’ sekä vastaavasti EHKÄ-sanan vahvempi preferenssi ’mentaalisuus’. Tutkimustulosten perusteella näyttää siltä, että EHKÄ edustaa synonyymiaan tyypillisemmin subjektiivista modaalisuutta ja yksilön tietoa ja MAHDOLLISESTI puolestaan objektiivista modaalisuutta ja yhteisön tietoa. Kaiken kaikkiaan tutkimuksen tuloksia on mahdollista hyödyntää kielenopetuksessa sekä leksikografiassa.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
HAVAITA- ja HUOMATA-kvasirakenteiden kollokaatit ja lähisynonymia Suomi24-keskusteluissa
Kumpulainen, Aaro (2021)Tutkin maisterintutkielmassani HAVAITA- ja HUOMATA-kvasirakenteiden (esim. on havaitsevinaan, olen huomaavinani jne.) merkitseviä kollokaatteja ja lähisynonymiaa korpuslingvistiikan ja tilastollisten menetelmien avulla. ... -
Semantic vector spaces : a Finnish perspective
Puuska, Samir (2019)Tässä tutkielmassa käsitellään semanttisia vektoriavaruuksia, sekä laskennallista kielitiedettä suomen kielen näkökulmasta. Tutkielmassa esitellään kielitieteellinen viitekehys, jonka puitteissa matemaattinen kielenmallinus ... -
Suomen ja tšekin sanaparin YSTÄVÄ – PŘÍTEL merkitykset ja kollokaatit
Sovová, Markéta (2021)Maisterintutkielmassani tutkin suomen ja tšekin lekseemien YSTÄVÄ/PŘÍTEL kontekstuaalista vastaavuutta. Ensin tarkastelen käännöskorpuksen avulla missä määrin lekseemit ovat toistensa käännösvastineita. Seuraavaksi käsittelen ... -
Adverbien täysin ja kokonaan kollokaatit ja semanttinen prosodia
Kangas, Akseli (2018)Tutkielmani käsittelee lähisynonyymisten adverbien täysin ja kokonaan kollokaateissa ja semanttisessa prosodiassa ilmeneviä eroja ja yhtenäisyyksiä. Kollokaateilla tarkoitetaan tutkittavien sanojen tekstuaalisessa ... -
Episteemisten, deonttisten ja dynaamisten modaaliainesten käyttö raamattupiirikeskusteluissa
Nissi, Riikka (2000)
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.