Suomalaisvanhempien kaltoinkohteluprofiilit ja näiden yhteys vanhemmuuden uupumukseen COVID-19-poikkeusaikana
Päivämäärä
2022Tekijänoikeudet
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Tässä pro gradu -tutkimuksessa tarkasteltiin suomalaisvanhempien kaltoinkohteluprofiileja sekä niiden yhteyttä vanhemmuuden uupumukseen COVID-19-poikkeusaikana. Lisäksi oltiin kiinnostuneita siitä, eroavatko kaltoinkohteluprofiileiltaan erilaiset vanhemmat taustatekijöiltään (vanhemman sukupuoli, vanhemman ikä, vanhemman koulutustaso, lasten sukupuoli, lasten ikä sekä lasten lukumäärä). Tutkimus tehtiin osana Jyväskylän yliopiston Vanhemmuuden Voimavara- ja Kuormitustekijät COVID-19-poikkeusaikana (VoiKu-COVID-19) -tutkimushanketta. Tutkimuksen aineistonkeruu toteutettiin internet-kyselyllä keväällä 2020. Tutkimukseen osallistui 967 vanhempaa, joista 88 prosenttia oli äitejä. Aineiston analyysissä käytettiin k-keskiarvojen klusterianalyysiä, varianssianalyysiä (ANOVA), ristiintaulukointia sekä Kruskal-Wallisin testiä. Tulokset osoittivat, että suomalaisvanhemmilta oli löydettävissä neljä erilaista kaltoinkohteluprofiilia: kaltoinkohtelemattomat (67.4 %), henkisesti kaltoinkohtelevat (21.3 %), laiminlyövät (7.3 %) sekä monimuotoisesti kaltoinkohtelevat (3.9 %). Tulosten mukaan vanhemmuuden uupumus oli yhteydessä kaltoinkohteluprofiileihin ja uupuneet vanhemmat kaltoinkohtelivat lapsiaan enemmän kuin ne vanhemmat, jotka olivat vähemmän uupuneita. Lisäksi tulokset osoittivat, että vanhempien kaltoinkohteluprofiilit erosivat toisistaan taustatekijöiden suhteen. Tulosten mukaan vanhemman nuori ikä ja matala koulutustaso sekä lasten nuori ikä ja suuri lasten lukumäärä perheessä olivat yhteydessä kaltoinkohteluun. Sen sijaan vanhemman tai lasten sukupuolen yhteyttä kaltoinkohteluun ei havaittu.
Tämä tutkimus oli tiettävästi ensimmäinen henkilökeskeisellä tutkimusotteella tehty kaltoinkohtelututkimus, jonka kohdehenkilöinä olivat suomalaiset vanhemmat. Tutkimuksessa saatiin uutta, ajankohtaista tietoa suomalaisvanhempien kaltoinkohteluprofiileista sekä niiden yhteydestä vanhemmuuden uupumukseen COVID-19-poikkeusaikana. Koska vanhemmuuden uupumus on merkittävä riskitekijä lasten kaltoinkohtelulle, on tärkeää tunnistaa uupuneet vanhemmat, jotta heille voidaan tarjota heidän tarvitsemaansa apua. Neljän erilaisen kaltoinkohteluprofiilin löytyminen osoittaa tarpeen erilaisten interventioiden kehittämiselle, jotta lapsia pystyttäisiin suojella entistä paremmin kaltoinkohtelun aiheuttamilta haitoilta.
...
The aim of this study was to examine the maltreatment profiles of Finnish parents and their association to parental burnout during COVID-19-lockdown. Furthermore, the purpose was to examine how profiles differ based on different background variables (parents’ sex, parents’ age, parents’ education, children’s age, children’s sex and the amount of children). The study was a part of Vanhemmuuden voimavara- ja kuormitustekijät COVID-19-poikkeusaikana (VoiKu-COVID-19) -research project which was conducted at The University of Jyväskylä. The data was collected in the spring of 2020 via internet survey. In the present study there were 967 parents (88 % mothers). The data was analysed by k-means cluster analysis, one-way Analysis of Variance (ANOVA), cross tabulation and Kruskal-Wallis test. The result showed that there were four different maltreatment profiles among Finnish parents: no maltreatment (67.4 %), emotional maltreatment (21.3 %), neglectful (7.3 %) and diverse maltreatment (3.9 %). The results showed that maltreatment profiles differed based on parental burnout symptoms. The parents who were more burned out used more maltreatment towards their children than the parents that were not burned out. Also, the research showed that the four distinct maltreatment profiles differed from each other based on the background variables. Parents' young age and low education level as well as children’s young age and the high number of children in the family were associated with maltreatment profiles. However, parents’ or childrens’ sex were not associated with the maltreatment profiles.
To the best of our knowledge, this study was the first one to examine maltreatment with a person-oriented approach among the Finnish parents. The research gave us up-to-date knowledge about Finnish parents maltreatment profiles as well as their association to parental burnout during the COVID-19-lockdown. Because parental burnout is a significant risk factor for child maltreatment, it is important to recognize burned out parents in order to help them. The finding of four different maltreatment profiles addresses the importance of developing different kinds of interventions in order to protect children from the consequences of maltreatment.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29041]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Suomalaisvanhempien vanhemmuustyylit ja näiden yhteydet vanhemmuuden uupumukseen
Mikkonen, Kristiina; Veikkola, Henna-Riikka (2020)Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin suomalaisvanhempien vanhemmuustyylejä ja näiden yhteyksiä vanhemmuuden uupumukseen. Lisäksi tarkasteltiin sukupuolieroja sekä vanhemmuustyyleissä että niiden yhteyksissä vanhemmuuden ... -
Vanhempien tunteiden säätely -profiilit COVID-19-aikana ja niiden yhteys vanhemmuuden uupumukseen ja lapsiin kohdistuviin negatiivisiin tunteisiin
Hannula, Nea; Räty, Stiina (2023)Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella suomalaisvanhempien tunteiden säätely -profiileja kognitiivisen uudelleenarvioinnin ja tukahduttamisen suhteen COVID-19-pandemian aikana. Lisäksi tarkoituksena oli tarkastella ... -
Tunteiden säätelystrategiat ja niiden yhteys suomalaisvanhempien uupumukseen COVID-19-poikkeusaikana
Heinonen, Sanni; Huhtala, Heta; Katisko, Mesi (2020)Vanhemmuuden uupumuksella tarkoitetaan vanhempien voimavara- ja kuormitustekijöissä esiintyvää pitkäkestoista epätasapainotilaa, johon liittyy usein uupumusasteista väsymystä ja vanhemman rooliin kyllästymistä. Keväällä ... -
Uuvuttavan arvokas vanhemmuus : suomalaisten vanhempien kasvatukselliset arvot ja niiden yhteys vanhemmuuden uupumukseen
Kaijanen, Anna (2019)Vanhemmuuden uupumuksella viitataan tilaan, jossa vanhempi kokee resurssinsa riittämättömiksi vanhemmuudessaan. Jotta vanhemmuuden uupumusta voidaan ehkäistä, on ensin tutkittava, mitkä tekijät ovat siihen yhteydessä. Tämän ... -
Vanhempien kasvatukselliset arvot sekä niiden yhteys vanhemmuuden uupumukseen
Sorkkila, Matilda; Rantala, Anna; Aunola, Kaisa (Suomen kasvatustieteellinen seura; Koulutuksen tutkimuslaitos, 2022)Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia 2010-luvun suomalaisten vanhempien kasvatuksellisia arvoja sekä niiden yhteyttä vanhemmuuden uupumukseen. Osallistujat olivat 1725 vanhempaa, joista 91 % oli äitejä. Tulokset ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.