Opiskelija- ja työpaikkaravintoloiden ilmastovaikutukset ja toimenpiteet niiden vähentämiseksi : case Semma Oy
Tekijät
Päivämäärä
2020Tekijänoikeudet
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Ruoantuotanto aiheuttaa huomattavan määrän, 25–35 %, kaikista ihmisen
tuottamista kasvihuonekaasuista. Suomessa opiskelija- ja työpaikkaravintoloilla on
merkittävä rooli ihmisten päivittäisessä syömisessä ja siksi niillä on myös keskeinen
asema ruokajärjestelmän ilmastovaikutusten pienentämisessä. Tehokkaiden
ilmastotoimien toteuttaminen edellyttää kuitenkin ravintoloiden toiminnasta
aiheutuvien ilmastovaikutusten selvittämistä. Tässä työssä määritin Jyväskylän
yliopistolla ruokapalveluita tuottavan Semma Oy:n hiilijalanjäljen. Hiilijalanjälki
kuvaa tietyn rajattavissa olevan kokonaisuuden, kuten yrityksen, yksilön tai
tuotteen, ilmastovaikutusta. Lisäksi laskin erilaisia päästövähennysskenaarioita
siitä, millaisilla toimenpiteillä Semman olisi mahdollista vähentää 30 %, 50 % ja 65
% nykyisistä päästöistä. Semman hiilijalanjälki oli yhteensä 2281 CO2-
ekvivalenttitonnia. Suurin päästölähde oli ruokahankinnat, joka muodosti 85 %
kaikista päästöistä. Toisena oli energia 8 % osuudella hiilijalanjäljestä. Muiden
päästölähteiden, eli hankintojen, palveluiden, työmatkaliikenteen, jätteiden sekä
veden, vaikutus hiilijalanjälkeen oli pieni. Semman hiilijalanjälkeä olisi mahdollista
pienentää 65 %, mikäli ruoka olisi kokonaan kasviperäistä, ruokahävikkiä ei
syntyisi ja energia ja liikenne olisivat päästötöntä. Opiskelija- ja työpaikkaravintolat
voivat tehdä merkittäviä päästövähennyksiä etenkin ruokahankinnoista,
esimerkiksi muokkaamalla ruokalistoja enemmän kasvispainotteisemmiksi.
...
The global food system is responsible for a significant amount, 25-35 %, of all
human-induced greenhouse gas emissions. Student and workplace canteens have a
good opportunity to promote actions towards a more climate-friendly food sector
since these canteens have a big role in the everyday eating of Finnish people. Better knowledge of the climate impact of student and workplace canteens is essential to identify the best practices for the mitigation of greenhouse gas emissions. In this thesis I defined the carbon footprint of Semma university canteens. Carbon footprint describes the climate impact of a certain unit such as product, company, or person. Based on these results I calculated three different emission reduction scenarios. The carbon footprint of Semma was 2281 tonnes of carbon dioxide equivalent. The biggest source of emissions was food procurements that formed 85 % of the carbon footprint. The second biggest source was energy with an 8 % share of the carbon footprint. The rest of the emissions were caused by procurements, services, business travels, and commuting, waste, and water, in that order. If all food is plant-based, no food waste is generated and energy and traffic are emission-free, the emission reduction will be 65 % of the current carbon footprint. The best way for student and workplace canteens to mitigate their climate impact is through food procurements, for example shifting towards a more plant-based menu.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
ICT-sektorin ilmastovaikutukset ja niiden merkitys globaalien ilmastotavoitteiden saavuttamisessa
Mella, Laura (2023)Tässä kirjallisuuskatsauksessa tarkastellaan ICT-sektorin energiankulutusta ja hiilijalanjälkeä sekä pyritään arvioimaan niiden kehitystä. Tämän lisäksi tutkielman tavoitteena on pohtia sektorin nykyisten ilmastotavoitteiden ... -
The carbon footprint of a knowledge organization and emission scenarios for a post-COVID-19 world
El Geneidy, Sami; Baumeister, Stefan; Govigli, Valentino Marini; Orfanidou, Timokleia; Wallius, Venla (Elsevier, 2021)The looming climate crisis requires an immediate response, in which organizations, as major contributors, should play a central role. However, these organizations need appropriate tools to measure and mitigate their climate ... -
Is there a convincing case for climate veganism?
Kortetmäki, Teea; Oksanen, Markku (Springer, 2021)Climate change compels us to rethink the ethics of our dietary choices and has become an interesting issue for ethicists concerned about diets, including animal ethicists. The defenders of veganism have found that climate ... -
Hiilijalanjälkimerkki kestävän kehityksen edistäjänä : Ruotsin ja Suomen eroavaisuudet merkintäprosesseissa
Jussila, Riina (2011)Tutkimuksen tarkoitus on selvittää, miten tuotteiden ilmastovaikutuksen arviointi eroaa Suomessa ja Ruotsissa, mistä tekijöistä erot maiden välillä johtuvat ja miten valtio on vaikuttanut kehitykseen naapurimaissa. Tutkimus ... -
Life-cycle and site-specific climate impacts of a typical Finnish on-shore wind farm
Lehtomaja, Jan (2023)Tutkimuksen tavoitteena oli arvioida tyypillisen suomalaisen tuulivoimapuiston ilmastovaikutuksia. Aihetta lähestyttiin kolmella tutkimuskysymyksellä selvittäen tuulivoimapuiston 1) hiilijalanjälki ja 2) energiantakaisinmaksuaika ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.