dc.contributor.author | Pölkki, Pirjo | |
dc.date.accessioned | 2020-11-06T07:40:36Z | |
dc.date.available | 2020-11-06T07:40:36Z | |
dc.date.issued | 1985 | |
dc.identifier.isbn | 978-951-39-8399-4 | |
dc.identifier.uri | https://jyx.jyu.fi/handle/123456789/72510 | |
dc.description.abstract | The study deals with social skills in 6-7-year-old children, especially cooperation between peers as well as between pupils and teachers during the transition period from preschool to the end of the first term at comprehensive school. The molar and molecular level research methods were also evaluated. The methodological problems were investigated by comparing molar social skills ratings carried out by preschool teachers with natural observations recorded as episodes of social behavior (N = 59). The molecular recordings were found to supplement significantly molar level ratings and to present a dynamic picture of developing social competency in children. Elementary school teachers observed and recorded their pupils' (N = 213) social behavior during the first 2 ½ months and the pupils also participated in four collaborative problem solving situations in three person groups. 75 % of the first grade pupils could- be described as belonging to the following six social interaction types: active-constructive (15 % of all), passive-constructive (26 %), adult-dependent, problems with peers (9 %), very lonely (6 %), impulsive, conflicts with peers (13 %) and aggressive, problems with peers and adults (7 %). The social behavior of active constructive, lonely and aggressive pupils started to stabilize towards the end of the first term. | en |
dc.description.abstract | Tutkimus kohdistui 6-7-vuotiaiden lasten sosiaalisiin taitoihin, erityisesti lasten keskinäiseen sekä oppilaiden ja opettajan väliseen yhteistoimintaan siirtymävaiheessa esikoulusta peruskoulun ensimmäisen luokan syyslukukauden loppuun. Myös molaarisen ja molekulaarisen tason tutkimusmenetelmiä arvioitiin. Metodologisia ongelmia tutkittiin vertailemalla esikoulun opettajien kokonaisvaltaisia sosiaalisten taitojen arviointeja episodeina kirjattuihin luonnollisten tilanteiden observointeihin (N = 59). Molekulaaristen rekisteröintien havaittiin täydentävän merkittävästi molaareja arviointeja ja antavan dynaamisen kuvan lasten kehittyvästä sosiaalisesta kompetenssista. Luokanopettajat havainnoivat ja kirjasivat oppilaidensa (N = 213) sosiaalista käyttäytymistä koulunkäynnin alussa 2 ½ kuukauden aikana ja oppilaat osallistuivat myös kolmen hengen ryhmissä toteutettuihin neljään yhteiseen ongelmanratkaisutilanteeseen. Ensimmäisten luokkien oppilaista 75 % voitiin kuvata kuuluvaksi johonkin seuraavista kuudesta vuorovaikutustyypistä: aktiivisen konstruktiivinen (15 % kaikista), passiivisen konstruktiivinen (26 %), aikuisesta riippuvainen (9 %), toverisuhteissa ongelmainen (13 %), hyvin yksinäinen (6 %), impulsiivinen, tovereiden kanssa ristiriitoihin joutuva (13 %) ja hyökkäävä, toveri- ja aikuissuhteissa ongelmainen (7 %). Aktiivisen konstruktiivisten, yksinäisten ja hyökkäävien lasten sosiaalinen käyttäytyminen alkoi vakiintua ensimmäisen lukukauden loppuun mennessä. | fi |
dc.format.mimetype | application/pdf | |
dc.language.iso | fin | |
dc.relation.ispartofseries | Jyväskylän yliopisto. Psykologian laitos. Julkaisuja | |
dc.rights | In Copyright | |
dc.title | Lasten yhteistoimintataidot esikoulusta kouluun siirtymisvaiheessa | |
dc.type | book | |
dc.identifier.urn | URN:ISBN:978-951-39-8399-4 | |
dc.rights.accesslevel | openAccess | |
dc.format.content | fulltext | |
dc.rights.url | https://rightsstatements.org/page/InC/1.0/ | |
dc.date.digitised | 2020 | |