Ei tarupajasta, ei kirjailijan pöydältä : siirtoväelle suunnattu propaganda Maan Turvan radio-ohjelmissa vuosina 1939-1940
Authors
Date
2020Copyright
This publication is copyrighted. You may download, display and print it for Your own personal use. Commercial use is prohibited.
Suomen propagandakoneisto oli talvisodan syttyessä keskeneräinen, minkä takia Maan Turva -järjestö sai lähes valtiollisen propagandistin roolin. Maan Turva perustettiin Akateemisen Karjala-Seuran aloitteesta syksyllä 1939, ja sen tarkoituksena oli mielialan ylläpitäminen ja vihollisen propagandan torjunta. Siirtoväki oli järjestön propagandan tärkein yksittäinen kohderyhmä. Tarkastelen tutkimuksessani mihin Maan Turva pyrki propagandallaan, millaisten narratiivien varaan se oli rakennettu ja millaisia keinoja propagandassa käytettiin. Lisäksi tutkielmassani selvitetään, kuinka siirtoväki omana kohderyhmänään vaikutti propagandasisältöihin. Tutkielman aikarajaus 10.11.1939–29.5.1940 on aktiivisia sotatoimia laajempi, minkä tarkoituksena on tarkastella sotaa laajempana ilmiönä ottaen huomioon myös rauhaan palaamisen tuomat ongelmat. Tutkielmani tärkeimpänä lähdeaineistona ovat Maan Turvan laatimat käsikirjoitukset radio-ohjelmien sisällöistä. Käsikirjoitukset jakautuvat pääasiallisesti kolmeen eri ohjelmaformaattiin, jotka ovat Lapatossun pakinat, Siirtoväen kirjelaatikko ja Maanantaikerho. Olen kytkenyt käsikirjoitukset osaksi suurempaa kokonaisuutta hyödyntämällä lähetysten ohjelmakuvauksia, joissa on listattu lähetyksissä esitetty musiikki sekä vierailevat puhujat. Muina alkuperäislähteinä olen käyttänyt Maan Turvan tarkkailuraportteja sekä tutkimusajankohdan propagandakirjallisuutta. Tutkielma osoittaa, että myös talvisodan aikana oli systemaattisesti tuotettua propagandaa, jolla pyrittiin hallitsemaan siirtoväen mielialoja. Liian moninainen kohderyhmä oli propagandalle haaste, mikä söi erikoisohjelman vaikuttavuutta. Propagandalle oli tyypillistä valikoida ja suodattaa käsiteltyjä aiheita, mutta suora valehtelu oli käytössä vain poikkeustapauksissa. Mielialavaikuttamisen tärkein tavoite oli vahvistaa kansan yhtenäisyyttä ja auttaa siirtoväkeä arkisissa haasteissa. Tavoite yhtenäisyydestä ja propagandan neutraalista linjasta painui paikoin oikeistolaisen eetoksen alle.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Metadata
Show full item recordCollections
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Related items
Showing items with similar title or keywords.
-
"Rakas ystäväni Klaudia!" : evakkoon joutuneiden ystävysten kirjeet talvi- ja jatkosodan vuosina kätilö Klaudia Mureen kirjeenvaihdoissa
Heikkilä, Hannu (Suomen Sukututkimusseura, 2020) -
Kirjeitä sotien Viipurista ja evakosta : viipurilaisen siviiliväestön aikalaiskokemuksia sodan jaloissa 1939-1944
Heikkilä, Hannu (Viipurin Suomalainen Kirjallisuusseura, 2023)Tässä artikkelissa kysyn, millaisina viipurilaisten siviilien aikalaiskokemukset näyttäytyivät toisen maailmansodan aikana kirjoitetuissa kirjeissä. Tutkimustehtävää täsmentävinä alakysymyksinä keskityn siihen, miten ... -
"Suomen vaihtoehtoina on joko hidas kuristus venäläisten otteen kiristyessä tai lähtö sodasta nyt" : länsiliittoutuneiden Suomeen suunnattu radiopropaganda vuosina 1942– 1944
Saari, Dominic (2022)Toisen maailmansodan aikana sodan osapuolet pyrkivät vaikuttamaan sekä oman että vihollismaiden mielialoihin. Suosituin ja tehokkain propagandaväline oli ensimmäisen maailmansodan jälkeen läpimurron saavuttanut radio. Suomi ... -
”Kyllä se on armosta eikä ansiosta” : körttiläispariskunnan sodanaikainen kirjeenvaihto ja kokemukset 1939–1941
Töyrylä, Leila (2020)Talvi- ja jatkosodan aikaan rintaman ja kotirintaman tärkein yhteydenpitoväline olivat kirjeet. Kirjeet olivat tärkeitä kummankin osapuolen henkisen jaksamisen kannalta ja niiden avulla ylläpidettiin kirjoittajien välistä ... -
Sodan kokemukset ja oletukset pohjoissuomalaisen maanviljelijäperheen, kenttätykistöpatteriston ja sanomalehden viestinnässä 1939 - 1940
Keskitalo, Jarmo (2020)Tutkimusongelmana tässä tutkielmassa on sodan kokemuksen ilmeneminen kriisiajan viestinnässä talvella 1939–1940 . Saksalainen sodan kokemushistoria ja sen näkökulmat ovat vaikuttaneet tutkimuksen teoreettiseen taustaan. ...