A Pedagogical Reconstruction of Upper Secondary School English in the Spirit of Pedagogical Philosophy
Tekijät
Päivämäärä
2018Tekijänoikeudet
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Lukion opetussuunnitelma päivittyi 2015 dialogisempaan suuntaan niin oppilaan kuin oppiaineidenkin näkökulmasta. Oppilaan rooli on uudessa opetussuunnitelmassa aktiivisempi sekä vastuullisempi; mm. kriittisyys, oman osaamisen ja oppimisen jatkuva arviointi ja reflektointi, sekä laajojen kokonaisuuksien keskinäisriippuvuuksien sekä merkitysyhteyksien hahmottaminen kuuluvat oppilaan työnkuvaan. Ilmiöoppiminen havainnollistaa tiedon ja taidon oppiaineet lävistävää olemusta, ja saattaa näin lomittain Suomessa vankat rajat omaavia oppiaineita. Opettajan rooli on siirtynyt yhä edemmäksi kohti tiedon ja taidon harjoittamisen prosessin ohjaajaa; opettajan opetettavan aineen sisältötiedollisen osaamisen painotus siirtyy näin pedagogista osaamista kohti. Opettajan tulisi siis opettaa kysymysten kysymistä ja prosessin reflektointia vastausten vaatimisen sijaan.
Opetussuunnitelma on kuitenkin teoreettinen ideaali ja sen käytäntöön muuntaminen on vähintäänkin haasteellinen tehtävä. Yksilöllisen opetuksen toteutuminen luokkakokojen kasvaessa on alati vaikeampaa, ja ylioppilaskokeiden vaatimat laajat aihekokonaisuudet toimivat dialogisuutta sekä reflektiota vastaan, sillä ylioppilaskokeiden luonne on kirjallinen, joka heijastuu opetukseen informaatiopainotteisuutena. Täten lukion opetussuunnitelman ideologian ja luokkahuoneen todellisuuden välillä voidaan katsoa vallitsevan ristiriita. Tästä syystä tutkimusta tarvitaan mm. sellaisten opetuskäytäntöjen kartoittamiseksi, jotka pystyisivät vastaamaan lukion opetussuunnitelman asettamiin tavoitteisiin luokkahuoneen realiteettien kehyksessä. Tutkimusta tarvitaan myös lukion rakenteen tarkasteluun; sellaisenaan sen suuri potentiaali jää osin käyttämättä esim. mainittujen ylioppilaskirjoitusten vuoksi.
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on ehdottaa yhdeksi mahdolliseksi lukion pedagogiseksi rekonstruktioksi pedagogista filosofiaa, ja selvittää, pystyykö se vastaamaan opetussuunnitelman vaatimuksiin. Selvitys tapahtuu opetussuunnitelman laadullisella sisältöanalyysillä, jonka avulla opetussuunnitelman sekä pedagogisen filosofian teoreettisia viitekehyksiä voidaan verrata keskenään. Tämä tutkimus ehdottaa myös käytäntöä, siis pedagogista rekonstruktiota pedagogisen filosofian hengessä, toteutettavaksi englannin kielen oppiaineessa, tarkoituksena konkreettisin esimerkein selittää pedagogisen filosofian tarkoitusperiä ja kasvatuseetosta, sekä antaa opettajille käytännöllisiä työkaluja luokkahuoneeseen.
Opetussuunnitelman ja pedagogisen filosofian teoreettisten viitekehysten vertailu osoitti selkeästi, että pedagoginen filosofia pystyy vastaamaan opetussuunnitelman vaateisiin laadukkaasti ja monipuolisesti, ja lisäksi ajattelutavallaan asettamaan opetussuunnitelman sekä koulujärjestelmän itsensä kriittisen reflektion kohteeksi, näin mahdollistaen sen jatkuvan uudistamisen. Ongelma ei siis ole kansallisen koulutuskoneiston asettamissa puitteissa. Pedagogisen filosofian hypoteettinen käytäntöön asettaminen osoitti, että se on täysin mahdollista englannin kielen oppiaineessa, ja pystyy täyttämään opetussuunnitelman oppiaineeseen kohdistamat vaateet. Ongelma kohosi esille siitä tosiasiasta, että pedagogisen filosofian käytäntö asettaa opettajalle paineita laaja-alaisesta tietämyksestä ja osaamisesta, ja ennen kaikkea filosofista mielenlaatua. Ongelma on, että pedagogisen filosofian käytännöstä, eli oppilaslähtöisien ongelmien ja kysymysten avaamisesta laadukkaan keskustelun keinoin turvallisessa ja myötätuntoisessa sosiaalisessa tilanteessa itsereflektiivisin mielenlaaduin, ei ole tarpeeksi käytännöllistä tutkimustietoa, josta olisi hyötyä opettajien jokapäiväisen opetuksen toteutuksessa. Selväksi tehtiin kuitenkin, että pedagoginen rekonstruktio pedagogisen filosofian hengessä ei tarkoittaisi opetuksellista vallankumousta, vaan pikemminkin katsausta aineenopetuksen nykytilaan ja sen toteuttamista hieman toisesta näkökulmasta.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
education pedagogical philosophy curriculum upper secondary school pedagogical reconstruction critical thinking self-reflection itsereflektio lukio opetussuunnitelmat kasvatusfilosofia kasvatustavoitteet tekemällä oppiminen general upper secondary school curricula philosophy of education pedagogical objectives learning by doing
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Kandidaatintutkielmat [5283]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Hyvä, tasapainoinen ja sivistynyt ihminen : investigating the Finnish upper secondary school's educational task with a mindset of pedagogical philosophy
Vesakoivu, Sami (2023)Tämä tutkimus pyrkii esittämään vuoden 2019 lukion opetussuunnitelman kasvatustehtävän, toisin sanoen sen, mitä lukio pyrkii Suomessa opettamaan oppiaineiden opetussuunnitelmaan kirjattujen oppisisältöjen lisäksi. Sen lisäksi ... -
'Minna, the Model' and other stories : gender roles in an English textbook series for Finnish lower secondary schools
Piironen, Anna-Reeta (2004) -
An Ecological Approach to Teacher Agency in English Curriculum Design at Korean Secondary Schools
Namgung, Wook; Moate, Josephine; Ruohotie-Lyhty, Maria (James Nicholas Publishers, 2023)Drawing on an ecological approach to teacher agency, this empirical study investigated the dynamic interplay between teachers and the environment which emerges as teachers enact their professional agency in curriculum ... -
Balancing ‘flexibility’ and ‘employability’ : The changing role of general studies in the Finnish and Swedish VET curricula of the 1990s and 2010s
Nylund, Mattias; Virolainen, Maarit (SAGE, 2019)This article analyses and compares the evolving role of general subjects in the curricula of initial upper secondary vocational education and training (VET) in Finland and Sweden during the 1990s and 2010s. The research ... -
Motivation in secondary school English learning: Students’ views on their “ideal L2 selves”
Kangashaka, Eveliina (2018)Motivaatio on iso tekijä oppilaan taitojen kehittymisessä. Opiskelumotivaation tutkiminen on lisääntynyt viime vuosikymmenten aikana. Vuonna 2005 tunnettu psykolingvistiikan professori, Zoltán Dörnyei, loi teorian, The L2 ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.