Työmarkkina-alueen tiheyden yhteys kohtaantoon Suomessa, vuosina 2015–2020
Tekijät
Päivämäärä
2021Tekijänoikeudet
Julkaisu on tekijänoikeussäännösten alainen. Teosta voi lukea ja tulostaa henkilökohtaista käyttöä varten. Käyttö kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty.
Suomessa on jääty jälkeen muiden Pohjoismaiden, kuten Ruotsin työllisyysasteesta. Meillä työllisyysaste on pitkään ollut alle 70%, kun Ruotsissa se on paikoin ollut jopa 80%. Jatkossa eläkeläisten määrä tulee kasvamaan ja samalla työikäinen väestö pienenee. Jotta pystymme ylläpitämään hyvinvointivaltiota, on työllisyysasteen nosto keskeisessä asemassa. Työmarkkinoiden mallinnuksessa otetaan tarkasteluun DMP-malli ja varantovirta malli, joiden avulla työpaikkojen syntyä voidaan mallintaa. Mallit voidaan määritellä matemaattisen yhtälön avulla ja erilaisissa koordinaatistoissa. Mallien avulla voidaan myös tarkastella taloudessa tapahtuvia muutoksia, esimerkiksi UV-käyrän siirtymistä ja sen vaikutusta työmarkkinoiden kohtaantoon. Kohtaantoon voivat vaikuttaa hyvin monet tekijät ja käymmekin tutkimuksessa läpi keskeisiä tekijöitä, kuten verokiila, työmarkkinoiden jäykkyys, ikä, sukupuoli, koulutus, työttömyysturva ja erilaiset tulo- ja kannustinloukut. Samassa yhteydessä teemme katsauksen aiheesta tehtyihin tutkimuksiin ja käymme läpi niiden tuloksia ja vaikutuksia. Tuloksien mukaan kohtaanto riippuu esimerkiksi työnhakijoiden ominaisuuksista, taloudellisesta tilanteesta ja erilaisista instituutioista ja niiden määrittelemistä säännöistä, kuten työttömyysturvasta. Lopuksi tutkimme seutukuntien väestöntiheyden perusteella kohtaantoa vuosien 2015 ja 2020 aikana. Muuttujina mallissa ovat täyttyneet työpaikat kuukauden aikana, kuukauden lopussa avoimena olevat työpaikat sekä työttömien työnhakijoiden määrä, kuukauden lopussa. Muita tarkasteltavia muuttujia ovat työnhakijoiden ikä, koulutus ja sukupuoli. Tuloksia tarkastellaan koko aineistosta ja jaoteltuna seutukuntien tiheyden mukaisesti eri ryhmiin. Tutkimuksen tuloksena voimme todeta, että työmarkkina-alueen tiheydellä on selkeä vaikutus kohtaantoon, mutta vaikutuksen suuruutta tulee jatkossa tutkia enemmän.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Asiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Ikä, identiteetti ja ohjaava koulutus : ikääntyvät pitkäaikaistyöttömät oppimisyhteiskunnan haasteena
Silvennoinen, Piia (Jyväskylän yliopisto, 2007)Piia Silvennoinen tutki väitöskirjassaan, millainen merkitys työvoimapoliittisella koulutuksella on ikääntyvien pitkäaikaistyöttömien elämässä. Koulutusten oletetaan parantavan ikääntyvien pitkäaikaistyöttömien ... -
Maahanmuuttajien työllistymisen haasteet ja tuki Suomessa : ohjaajien ja korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien kokemuksia
Kangasniemi, Riina (2022)Tässä pro gradu -tutkielmassa tutkimusaiheena on korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien työllistyminen Suomessa. Tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia, millaisia haasteita ja työllistymistä edistäviä tekijöitä maahanmuuttajat ... -
Työttömien haastattelut edistävät työmarkkinoiden kohtaantoa
Huuskonen, Jussi; Pehkonen, Jaakko (Työn ja talouden tutkimus LABORE, 2023)Työmarkkinoiden kohtaanto-ongelma on Suomessa pahentunut viime vuosina: työttömyysjaksot ovat pitkittyneet, mutta samalla avoimet työpaikat täyttyvät aiempaa hitaammin. Tuoreen tutkimuksen mukaan työttömien haastattelut ... -
Search in the labour markets : empirical evidence of the role of technology and sanctions
Busk, Henna (University of Jyväskylä, 2014) -
Työmarkkinoiden heikko kohtaanto on erityisesti kasvukeskusten ongelma
Pehkonen, Jaakko; Huuskonen, Jussi; Tornberg, Kalle (Työ- ja elinkeinoministeriö, 2018)
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.