Sub specie durationis : muisti ja materia kokemuksen ajallisena järjestelmänä Henri Bergsonin filosofiassa
Henri Bergsonin (1859–1941) muistin ja materian käsitteistä muodostuva, inhimillistä kokemusta jäsentävä järjestelmä on kiehtova esitys sekä mielen että materiaalisen todellisuuden luonteesta. Tämä tutkielma tekee ensisijaisesti systemaattisen esityksen sekä muistin että materian ominaisista luonteista ja näiden yhtymisestä inhimillisessä kokemuksessa. Materia näyttäytyy jatkuvana muutoksena, joka koostuu laadullisista liikkeistä. Muisti on ajallisuuden apriorinen perusta, joka tekee ajasta kestävää: yhtäältä muisti luo ajan liikkeen tullessaan nykyhetkeen, toisaalta se sitoo tämän liikkeen ykseydeksi eli kestoksi, joka on ajallisuuden liikettä. Materian liike näyttää havainnossa pysähtyvän havaittaviksi kuviksi. Nykyhetkessä ilmenevät aistihavainnot, mielteet ja ideat pohjautuvat kuvalliselle havainnolle, ajattelulle ja muistamiselle. Bergsonin poikkeuksellinen lähestymistapa tieteeseen ja hänen omalaatuinen aikakäsityksensä keston käsitteeseen kiteytyneenä saavat hänet näkemään koko todellisuuden liikkeenä, jonka olemus voidaan saavuttaa hänen intuitioksi kutsumansa metodin kautta.
Luonnehdin Bergsonin järjestelmän filosofianhistoriallista taustaa ja sivuan sen psykologista aikalaiskeskustelua, mutta tutkielma ei silti ole historiallinen. Bergsonin mielenfilosofinen käsitys eroaa oleellisesti siihenastisesta filosofisesta perinteestä, vaikka käykin vuoropuhelua aikaisemman filosofian kanssa. On myös väärin olettaa, että Bergson muistin ja materian järjestelmällään muotoilisi vain perinteisen mieli–ruumis-dualismin uudella käsitteistöllä. Bergsonin järjestelmän luonnehdinta joko dualistiseksi tai monistiseksi perinteisessä mielessä ei kykene tavoittamaan sen luonnetta. Bergsonkin asettaa muistin ja materian järjestelmänsä kysymykseksi ruumiin ja mielen suhteesta, mutta hänen käsittelynsä lopputulemia ei voida palauttaa aikaisempiin filosofisiin ongelmanasetteluihin.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Muu nimeke
Muisti ja materia kokemuksen ajallisena järjestelmänä Henri Bergsonin filosofiassaMetadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Biologian ja epistemologian vastavuoroisuus Bergsonin filosofiassa
Myllymaa, Lauri (Tutkijaliitto, 2021)Elämä on nähty merkittävänä aiheena Bergsonin filosofiassa. Elämän filosofinen merkitys Bergsonilla ilmenee selvästi hänen pääteoksessaan L’évolution créatrice (Luova evoluutio, 1907), jossa hän keskittyy inhimillisten ... -
Mielen ideasta todellisuuden kuvaan : Henri Bergsonin tulkinta ja kritiikki George Berkeleyn havaintokäsityksestä
Myllymaa, Lauri (University of Turku, 2018) -
Tietoisuuden ja elämän analogian rooli Henri Bergsonin teoksessa L'évolution créatrice
Lipsanen, Katariina (2018)Tässä tutkielmassa käsittelen Henri Bergsonin (1859–1941) teoksessa L’évolution créatrice (1907) esittelemää analogiaa elämän ja tietoisuuden välillä. Analogian taustalla on tarve aidolle elämän ja muutoksen filosofialle. ... -
Bergsonin paluu
Hotanen, Juho (Tutkijaliitto, 2021)Henri Bergson (1859–1941) oli 1900-luvun alun tähtifilosofi, joka palkittiin filosofisesta työstään kirjallisuuden Nobel-palkinnolla 1927, kirjoittamatta koskaan kaunokirjallisuutta. Seuraava filosofisukupolvi suhtautui ... -
Bergson and Technical Creativity
Telivuo, Julius (Société des amis de Bergson, 2024)Bergson portrays technics as a central expression of human creativity, but he also describes it as degenerating, mechanistic instrumentality. Can technics be truly creative or is it bound to the mechanistic processes of ...
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.