Jumalhahmoja, hedelmänpoimijoita ja karhunkaatajia : Suomesta ja suomalaisista rakennettu kuva 1920-luvun kansainvälisissä näyttelyissä
Itsenäistymisen jälkeen Suomen kansallista identiteettiä rakennettiin kahden, toisiinsa nähden osittain ristiriitaisen näkemyksen mukaan. Toisaalla oli kansallisia ominaisuuksia korostava näkemys, jonka mukaan oman maan erityispiirteet ja sen ainutkertainen historia erottivat sen kaikista muista maista. Toisaalla oli Eurooppaa ja kansainvälistä yhteisöä korostava näkemys, jonka mukaan Suomen kaltaiselle uudelle valtiolle oli tärkeää osoittaa, että se itsestään selvästi kuului modernien, länsimaalaisten teollisuusvaltioiden joukkoon.
Suomen ulkoasianministeriö myönsi 1920-luvun alussa propagandamäärärahoja lähetystöilleen ympäri maailmaa ja kehotti vuonna 1924 käyttämään osan rahoista erilaisten näyttelyiden järjestämiseen. Lähetystöt eivät kuitenkaan pystyneet organisoimaan sellaisia itse, mutta ne tekivät Suomea tunnetuksi asemamaassaan ja auttoivat mahdollisuuksiensa mukaan näyttelyiden kokoajia.
Tässä tutkimuksessa tarkastellaan Suomi-kuvan rakentumista 1920-luvun kansainvälisissä näyttelyissä. Aihetta tarkastellaan kahden näyttelyn kautta: Pariisin taideteollisuusnäyttely vuonna 1925 ja Barcelonan maailmannäyttely vuonna 1929. Keskeistä on selvittää se, mitä näyttelyissä oli esillä ja millaista kuvaa esineet, tuotteet ja teokset rakensivat Suomesta, mitkä tahot ja toimijat päättivät, mitä näyttelyssä esiteltiin ja mitä esineitä ja asioita näyttelyihin valittiin. Näyttelyosastojen ja sitä kautta Suomi-kuvan rakentaminen ja rakentuminen ei ollut vahingossa tuotettua, vaan tietoisten valintojen tulos.
...
![showless](/themes/JYX2//images/showless.png)
![showmore](/themes/JYX2//images/showmore.png)
Muu nimeke
Suomesta ja suomalaisista rakennettu kuva 1920-luvun kansainvälisissä näyttelyissäAsiasanat
Metadata
Näytä kaikki kuvailutiedotKokoelmat
- Pro gradu -tutkielmat [29015]
Samankaltainen aineisto
Näytetään aineistoja, joilla on samankaltainen nimeke tai asiasanat.
-
Urheilumenestyksen merkitys kansalliselle identiteetille globalisaation aikana : tutkimus suomalaisista huippu-urheilun strategioista
Alasentie, Maija (2011)Huippu-urheilu ja kansallinen identiteetti liittyvät läheisesti toisiinsa. Urheilumenestyksellä on kyky nostattaa voimakkaita tunteita katsojissaan ja kansallisvaltio on perinteisesti ollut ihmisille erittäin merkittävä ... -
Brändätty maa : Suomi 19:llä vuosisadalla, Maabrändiraportti ja This Is Finland kansakunnan näyteikkunoina
Hiltunen, Kaisa; Saresma, Tuija; Sääskilahti, Nina; Vallius, Antti (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017) -
Kansallisvaltion kielioppi
Keränen, Marja (Jyväskylän yliopisto, 1998) -
Kotimaani ompi Suomi : Laulumerkki-hankkeen suomikuva
Rainerma, Anu (2008) -
Komedia tulevaisuuden Suomesta
Kettunen, Anu (2005)
Ellei toisin mainittu, julkisesti saatavilla olevia JYX-metatietoja (poislukien tiivistelmät) saa vapaasti uudelleenkäyttää CC0-lisenssillä.